VIKTEN AF OBJEKTIVITET VID SKOGSFÖRRÄTTNINGAR. 547 



kastningsförmåga, förefaller därför vara likvärdig med ett cirkelbevis, ty den 

 omloppstid, man söker, antages godtyckligt icke få öfverstiga ett visst maxi- 

 mum, d. V. s. är till sitt värde redan på förhand delvis bestämd. Det torde 

 därför vara mindre sannolikt att den eller de, som hysa farhågor för sko- 

 garnas öfverafverkning, och till hvilka B;s uppsats närmast är adresserad, 

 känna sig öfverbevisade af tillväxtsiffror, som grunda sig på dessa under- 

 sökningar. 



Det är ej heller säkert, att dessa undersökningar åstadkomma den af- 

 sedda »ömsesidiga lättnaden» för dem, som skola kontrollera planerna, ty 

 det är möjligt, att vederbörande skogstjänstemän anse sig böra själfva uttaga 

 och borra profträd för att kunna yttra sig om den af bolaget föreslagna om- 

 loppstiden. 



Liknande är förhållandet med uppgiften om mängden oväxtlig skog och 

 arealen försumpad mark — bägge mycket tänjbara begrepp. Då på dessas 

 förekomst grundas förslag om afsevärda höjningar af afverkningsbeloppet, är 

 gifvet, att det blir en viktig och grannlaga sak att bestämma till hvilken 

 mängd de förekomma, och med nuvarande ofullständiga kunskaper och be- 

 stämmelser i dessa stycken torde den subjektiva meningen alltid härvid få 

 stort inflytande. 



För att icke vara helt beroende af förrättningsmannens uppfattning 

 måste därför kontrollanten genom besiktning ute i skogen bilda sig ett om 

 döme om den som oväxtlig angifna skogen. Och sä undgår icke kontrollan- 

 ten besväret och ej heller bolaget hans subjektiva uppfattning. 



Äfven utan besiktning ute på marken bör man dock vara berättigad 

 antaga, att t. ex. de som försumpade uppgifna markerna skola visa mycket 

 nedsatt växtlighet i förhållande till öfriga skogstyper, eftersom de skola sna- 

 rast kalafverkas. Detta framgår dock ej tydligt af tillväxtundersökningarne i 

 tabellen sid. 7, häftet i. Antalet årsringar på sista cm. för 29 cm. träd 

 inom olika skogstyper visar, att granen på försumpad mark har dels lika 

 stor, dels större diametertillväxt än tallen på som tallmark angitna typerna, 

 Aj, Bl c och Bl d. Detta talar ej för, att den förra bör skyndsamt kalhuggas, 

 men tyder på att försumpningen är föga afsevärd. Den som oväxtlig upp- 

 gifna granen på typ Bj c visar äfven enligt samma tabell större diameter- 

 tillväxt än både primär tallskog och tallen på B^ c (tallmark). 



Flera dunkla punkter finnas således i dessa skogshushållningsplaner, och 

 de synas själfva bära så tydliga spår af subjektivitet, att de knappast kunna 

 uppfylla sitt ändamål att ersätta »respektive öfverjägmästares och jägmästares 

 subjektiva uppfattning», men äro väl ägnade att i sin mån framhålla vikten 

 af objektivitet vid skogsförrättningar, hvilket äfven var afsikten med denna 

 uppsats. 



P. O. Wehmder. 



