SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1 906, H. II. 



Är skyttesvampen (Lophodermium pinastri) 

 en parasit? 



Under ofvanstående rubrik meddelar professor H. Mayr i Miinchen i 

 Forstwissenschaftliche Centralblatt år 1902 sid. 473 resultatet af en del ex- 

 periment, som han företagit för att utröna skyttesjukdomens natur och ut- 

 veckling. 



Frågan om skyttesvampen är en parasit har redan, säger författaren, af 

 många forskare, Tursky, Hartig och von Tubeuf, besvarats med ja; dock 

 förekomma ännu uttalanden i litteraturen och praktiken, som dels förneka 

 skyttesvampens infektiösa karaktär, dels tillerkänna den 'endast en mer eller 

 mindre saprofytisk karaktär; d. v. s. att svampen uppträder och dödar plan- 

 torna först sedan frost, stark utdunstning m. m. försvagat dem eller försatt 

 dem i ett sjukhgt tillstånd. 



Öfvertygande i denna fråga t. o. m. för icke fackmän vore, säger för- 

 fattaren, ett infektionsförsök, genom hvilket det skulle lyckas att i gröna, 

 vackra, felfria tallsådder åstadkomma röda figurer d. v. s. att i geometriska 

 figurer bringa plantorna att skytta. I sådant fall är hvarje primär orsak till 

 sjukdomen utom svampen utesluten. Omvändt kan det som ett otvifvelaktigt 

 bevis för ett skyddsmedels verksamhet mot skyttesjukdomens utbredning be- 

 tecknas, när det lyckas att genom detsamma bibehålla plantor, ställda i geo- 

 metriska figurer friska och gröna bland skytteröda plantor. 



De Mayrska försöken utfördes på våren igoo å tallsådder i försöks- 

 trädgården vid Grafrath nära Miinchen. Tvenne plantsängar besåddes med 

 tall, och så snart de första groddplantorna började skjuta upp ur jorden, 

 nedsattes midt i plantsängarne rätvinkliga 0,8 m. höga träramar. Ramarna 

 nedtrycktes i jorden, så att plantorna inom desamma voro fullständigt isole- 

 rade; därefter utströddes inom ramarne afskurna två-åriga tallplantor, som dött 

 af skytte. I midten af augusti borttogs infektionsmaterialet, då plantorna 

 redan visade klen tillväxt samt primärbarren voro ljusfläckiga. I midten af 

 september, innan frost ännu inträdt, voro plantornas primärbarr röda och på 

 större delen af plantorna var äfven stammen död. Nu borttogos ramarne. 

 Midt i den saftigt gröna sådden visade sig två röda kvadrater. 



Under vintern föUo större delen af de röda barren af. Någon utbred- 

 ning af sjukdomen från de nu kala kvadraterna uteblef våren 1901. Då 

 dubbelbarren började framkomma, måste infektion åter skett, ehuru denna ej 

 i det yttre kunde iakttagas, ty i början af september 1901 visade de om- 

 kring kvadraterna stående plantorna klen tillväxt och blek grönska, som i 

 midten af september öfvergick till typisk skytterodnad. Sedan utbredde sig 

 skytterodnaden långsamt hela vintern, för att i synnerhet under april 1902 

 hastigt sprida sig öfver hela sådden. Nu visade plantsängarne tvenne kala 

 kvadrater bland eldröda plantor. 



