OBS.: Jåralikt den af Kungl. Maj:t den 24 Oktober 1898 fastställda tulltaxan utgör tullen för 

 ALLA tallarter 4 kr. pp kg. och för ALLA gran-(silfvergpan-)arter 1: 50 pr kg. 



mellan granrader. Huruvida vanliga tallen har samma välgörande inflytande är 

 ännu obevisadt. I hvarje fall torde bergtallen härvid vara ett lämpHgare träd, då 

 dess frö är billigare och emedan den såsom ett mindre träd ej så starkt som 

 vanliga tallen konkurrerar med granen. Härigeuom kunna en del tidiga, d\T- 

 bara gallringar undvikas. — På senare tider har ock i handeln förekommit 

 den franska, enstämmiga formen af bergtallen. Till inplanteringar i blandning 

 med gran torde dock den flerstammiga vanliga formen (se fig. 6) vara att 

 föredraga. Den är också härdigare. Den franska formen har nämligen visat 

 sig (i Danmark) starkt angripas af den särskildt i södra och västra Sverige 

 för tallarne så farliga skyttesvampen. I öfrigt hänvisas till Skogsvårdsförenin- 

 gens folkskrifter, sid. 26 — 28 uti n:o 2 för är 1905 »Om våra skogars framtid> 

 af J. O. af Zellén. 



Pinus ponderosa, Dougl. v. scopulorum, Engelm. Klipptall från Colo- 

 rado i Nordamerika. Pr kg. 17: 50, pr 100 gr. 2: — . 



Försök med hufvudformeu af denna tallart hafva misslyckats i Tyskland, 

 däremot har den här ofvan nämnda varieteten visat sig härdig både där och 

 hos oss. I sitt hemland förekommer varieteten högt i bergstrakterna (2500 — 

 3800 m.) och uppnår där ända till 30 meters höjd. Den förekommer äfven på 

 den torraste och magraste klippgrund och föredrager höga, exponerade lägen 

 samt är härdig mot betydande köld. Klipptallens virke är af utmärkt beskaf- 

 fenhet, ehuru något sprödare hos varieteten. Hos oss trifves den väl i Stock- 

 holmstrakten, men torde äfven kunna försökas i Norrland. 



Pinus silvestris, L,. Vanlig tall. Rieklängdt frö fr. Småland, Väster- 

 götland, 0.stergötland och Värmland. Pr kg. 9: 50. 

 » » L. B. lapponica (Fr.) Hn. Högnordisk tall. Frö från Ånger- 



manland och Västerbotten. Pr kg. 15: • — , pr 100 gr. i; 70. 



» Strobus, L. Weymouthstall. Nordamerika. Pr kg. 16: 60 pr 100 

 gr. 2: — . 



Härdig hos oss, men angripes ofta starkt af blåsrostsvampen (Peridermium). 



Pseudotsuga Douglasii, Carr. Douglasgran. Västra Nordamerika. Pr 

 kg. 22: — , pr 100 gr. 2: 50. 



Af alla till Europa införda främmande trädslag är utan gensägelse Doug- 

 lasgranen den förnämsta. Den trifves bäst på frisk och lätt, ej allt för mager 

 jord, hvari dock ej bör finnas för mycket kalk eller lera. Älskar mildt och 

 fukti.gt khmat såsom i västra Sverige. Lämpar sig bäst såsom smärre rena 

 bestånd i skyddade lägen. I blandade bestånd skadas toppen lätt af vinden, 

 emedan Douglasgranen vanligen växer om alla andra träd, I sitt hemland 

 uppnår den väldiga dimensioner, go — 100 meters höjd och 4 meters bröst- 

 höjdsdiameter. Äfven hos oss utvecklar den sig snabbt. Virket, som liknar 

 lärkens, är mycket värdefullt. 



Taxus baccata, L. Idegran. Pr kg. 4: 25, pr 100 gr. o: 50. 

 Thuja gigantea, Nutt. Västra Nordamerika. Pr 100 gr. 3: 75. 



Har ganska höga fordringar på en frisk- , fuktig näringsrik jordmån och 

 fördrager ej stillastående fuktighet eller torka. Har omfattande försökts i Tysk- 

 land vid skogsplanteringar med hänsyn till sin stora massaproduktion och sitt 

 goda virke. Dessa försök hafva utfallit väl, ehuru trädet visat sig gärna an- 

 I gripas af svampsjukdomar. 



Tsuga canadensis, (L.) Kanadensisk Hemlock-gran. Skörd osäker. 

 ; Mertensiana, Carr. Västra Nordamerika. Pr 100 gr. 8: — . 



Ett praktfullt träd med fina, hängande grenar och silfvergrå knoppar. Bör 

 ej saknas såsom solitär i någon parkanläggning. Härdig. 

 » Sieboldii, Carr. Japan. Pr 100 gr. 2: 25. 

 Ett vackert parktträd. 



