32* EDVARD WIBECK. 



samt att tätare former af föryngringsställningar äro att tillråda. Om be- 

 ståndet är afsedt att bibehållas såsom bokskog, bör inträngande gran i 

 tid efterhållas och bör ej i större mängd få ingå i det nya beståndet. 

 I starkare utglesnade bestånd eller å kalhuggen mark torde en ny 

 bokgeneration ofta med fördel kunna uppdragas under en gles förkultur 

 af tall eller björk. Har markförsämringen å dylika platser gått för långt, 

 kan man emellertid knappast påräkna, att där erhålla ett växtligt nybe- 

 stånd af bok med mindre än att en grundligare markberedning efter 

 danskt mönster verkställes. 



I alla bokskogar bör man hastigt söka aflägsna orsakerna till be- 

 gynnande lokala försumpningar samt ej låta döende eller döda björkar 

 eller bokar kvarstå i eller i närheten af bestånden. Att betesfredning 

 är af största vikt, då återväxten befinner sig i den ålder, att den kan 

 skadas af boskapen, behöfver knappast påpekas. 



Förteckning öfver den litteratur, som mer eller mindre kommit 

 till användning vid utarbetandet af förestående uppsats. 



Åars, Ph., Vore Begeskoge. Tidsskrift for Skogbrug, Kristiania 1904. 



Ali.vin, J., Sockenbeskrifningar från Västbo härad. I Jönköpings läns Hushållningssällskaps 



Handlingar 1819 — 1S27. — Beskrifning öfver Västbo härad i Jönköpings län 1 846. — 



Beskrifning öfver Östbo härad i Jönköpings län 1852. 

 Andersson, G.. Svenska växtvärldens historia, Sthlm 1896. — Några drag ur de svenska 



skogarnes historia. Skogsvårdsför. Tidskrift 1903. 

 Berg, G., Bidrag till den inre statsförvaltningens historia under Gustaf den förste, hufvud- 



sakligen i afseende på Småiand. (Akad. afhandl.) Sthlm 1S93. 

 Blytt, A., Om to kalktufdannelser i Gudbrandsdalen, Christiania Vid Selsk. Forhandl. 



n:o 4, 1892. 

 Brummer, M. H., Kongl. Förordningar, Resolutioner och Bref rörande Skogarnes wård 



och nyttjande i Riket. Sthlm. 1787. 

 Bruel, G. P. L., Bidrag till det praktiske Skovbrug. Kjobenhavn 1 900. 

 DE Candolle, A., Geographie botanique, Vol. I. Paris 1855. 

 Cederhjelm, c. V., Tal om wilda träds plantering i Sverige 1740. K. Vet. Akad, Prse- 



sidietal Tom I. 

 DjURKLOU, G., Om Göran Månssons till Bolmsnäs Jordebok. K. Witterhets Historie och 



Antiqvitets Akad. Handl. 28 del. (Ny följd 8 del.) 1876. 

 Dureau de i,a Malle, Memoire sur rAlternance ou sur ce probléme: la succession alter- 



native dans le reproduction des espéces végétales vivant en societé, est-elle une loi 



generale de la nature? Annales des Sciences Naturelies, Tom 5. Paris 1825. 

 Dusen, P., Om vilkoren för skogskultur inom de s. k. Ryorna i Hallands län. Sv. geol. 



undersökning, Ser. C. N:o 13 1, 1893. 

 (Engeström, J. E. v.), Skogs- och Jaktväsendet i Sverige intill år 1870. Skogs-Styrelsens 



Underd. Berättelse. Sthlm 1879. 

 Fries, E., Vexternas Fädernesland, tal 1840. Botan. Utflygter, Bd i, 1843. — Bidrag till 



Skandinaviska Vegetationens Historia efter Rullstensperioden, tal 1847. Botan. Utflyg- 

 ter Bd 2, 1852. 

 Gavelin, a., Studier öfver de postglaciala nivå- och klimatförändringarna_^på norra delen 



af det småländska höglandet. Sv. geol. undersökning. Ser. C. N:o 204 (Årsbok i), 1907. 



