6o* TOR JONSON. 



nars, afrundar den funna diametern till jämnt mått, men endast nedåt. 

 Härigenom erhålles naturligtvis ett systematiskt fel i negativ riktning. 

 Om man använder klasser på 2 cm., så prickas ett träd på t. ex. 11,9 

 cm. för 10, hvarvid diameterfelet blir 19 c/ och grundytefelet ungefär 

 dubbelt eller ej mindre än 38 %^. Vid mätning af ett större antal träd 

 blir felet vid afrundning nedåt i medeltal lika med halfva skillnaden 

 mellan klasserna. Vill man ha nogranna resultat, måste man antingen 

 ha liten klasskillnad i synnerhet för små diametrar, eller också afrunda 

 både uppåt och nedåt. Man har då utsikt att vid ett större antal mät- 

 ningar få felen tämligen utjämnade. 



Höjden mätes vanligen indirekt med något slags instrument, men 

 torde felen här mest bero på förrättningsmannen, hvarför man knappast 

 kan yttra sig om deras benägenhet att gå i ensidigt positiv eller nega- 

 tiv riktning. 



Brösthöjds formtalet varieras dels med höjden, dels äfven inom samma 

 höjdklass efter ännu tämligen outredda faktorer, dock med en viss be- 

 nägenhet att lagbundet gruppera sig kring ett ganska konstant medel- 

 tal. Denna sak beröres ytterligare längre fram, men det är på grund 

 af ämnets outredda stadium synnerligen vanskligt att yttra sig om form- 

 talets sannolika variation från medeltalet för trakten. Med reservation 

 kan jag dock enligt egna undersökningar visa, huru sannolika formtals- 

 felet å MaUngsbro ligger mellan 5 % och 10 X, hvarvid dock vissa be- 

 ståndsformer å mitt material ha benägenhet att draga variationen i en- 

 sidig riktning från medeltalet. 



Felbestämningen af massafaktorerna består i praktiken således van- 

 ligen af: dels en afrundning nedåt på diametern, hvilket vid 2 cm. klas- 

 ser i medeltal gör ett diameterfel på i cm. eller för diametrarna 10, 20, 

 30 och 40 cm. ett grundytefel af resp. 20, 10, 6,7 och 5 %', dels ett 

 höjdmätningsfel, hvilket möjligen kan antagas till + i meter motsva- 

 rande för höjderna 15, 20, 25 och 30 m. resp. + 7, 5, 4 och 3,3 % 

 fel, samt slutligen ett formtalsfel, hvilket genom användandet af medel- 

 formtal torde hgga mellan + 5 ä 10 ^ (kanske 7 %). 



Vid uppskattning af ett träd till 30 cm. brösthöjd, 25 m. höjd 

 och medelgod form skulle man således om ofvanstående fel å massa- 

 faktorerna (g X h X O anses sannolika, ha utsikt att få en afrundad 

 massafelprocent (reduktions-) = (6,7 ±4 ± 7) % ; max = + ^7,7 X 

 och min. = — 3,3 %. Vid mätning af ett enstaka träd kunna betyd- 

 ligt större fel uppstå, hvarför man vid fordran på noggrannhet måste 

 uppskatta såväl grundytan som höjden synnerligen noggrannt samt form- 

 talet helst med hjälp af trädets uppmätta afsmalning. Kuberas ett fler- 

 tal träd, ha felen i höjd och formtal stora utsikter att jämna ut sig och 



