62* TOR JONSON. 



framgår genast, att de matematiska tabellerna ej äro användbara annat 

 än med stöd af erfarenhet från annat håll. 



Innan vi emellertid ingå på en närmare granskning af våra mest 

 använda tabelltyper, vill jag uppställa vissa fordringar på en god och 

 praktisk tabell. 



i). Den bör efter mätning af diametern vid brösthöjd upptaga 

 massan för alla vanligen förekommande stamformer. Att medelst ta- 

 bell finna massan å mer eller mindre missbildade träd bör däremot in- 

 gen fordra. 



2). Tabellen bör vara så uppställd, att vid användningen trädet en- 

 ligt lämnad anvisning utan för mycken tidsspillan samt på så objektiva 

 grunder som möjligt kan inrangeras i rätt klass för finnandet af mas- 

 san. Efter uppskattning eller direkt mätning af vissa mått, som ej få 

 vara för svårfunna, bör således trädet vara fastlåst i en \ iss klass. 



3). Är klassen rätt vald efter lämnad anvistiing bör också riktig 

 massa erhållas inom tillåtna felgränser. 



4). Anvisning bör lämnas i hvilken klass man har att finna van- 

 liga i naturen förekommande medeltal. Vid kubering af ett större an- 

 tal stammar bör ju nämligen denna klass oftast utan val komma till an- 

 vändning samt helst äfven tillgripas af en mindre erfaren taxator, för 

 hvilken klassificeringen är mindre lätt. 



De tabeller, som äro publicerade för allmänt bruk hos oss, förhålla 

 sig med afseende på de ofvan uppställda fordringarna mycket olika, 

 och jag vill här nedan söka framlägga deras fel och förtjänster såsom 

 dessa framstått vid tabellernas användning i praktiken hufvudsakligen 

 vid Kungl. Skogsinstitutets praktiska öfningar. Därvid har äfven insam- 

 lats ett material af öfver 800 i 3 m:s sektioner kuberade träd, tagna 

 ur så godt som samtliga beståndstyper från den som demonstrationsskog 

 anvisade delen af Klotens kronopark i sydligaste delen af Kopparbergs 

 län. Trakten i fråga torde uppvisa stamformer, som igenfinnas å de 

 flesta skogstrakter i mellersta Sverige. Möjligen är ett och annat be- 

 stånd af ovanligt, ehuru ingalunda enastående vacker växtform. Äfven 

 under antagande af för materialet i sin helhet bättre medeltal än van- 

 ligt, så förringar ju detta ej dess värde, som pröfning å allmänna ku- 

 beringstabeller. 



Den af äldre skogsmän i stor utsträckning använda Gelertsenska 

 s. k. afsmalningstabellen var af rent matematisk konstruktion. Taxatorn 

 hade den på personlig skicklighet och rent subjektivt omdöme beroende 

 uppgiften att efter mätning af diametern bedöma höjd och en på obestämdt 

 ställe af stammen befintlig afsmalning så beskaffad, att en stympad kon 

 af trädets höjd, diam. och med denna jämna afsmalning kuberad i 3 



