LPPSKATTNING AF KIBIKIXNEHAI.LET HOS STAEXDK TRÄD. 79* 



bestånd röna föga inverkan af höjden. Detta här påpekade önskemål an- 

 ser jag dock ej inverka på tabellens lämplighet vid kubering af enskilda träd. 



En annan synpunkt att beakta är också, huruvida det af Maass 

 använda materialet kan anses representativt för andra trakter af landet. 

 Synbarligen är tallen af den växtfylligare norrlandstypen, hvilket mest 

 framträder å de långväxta träden, hvaremot granen visar sämre form 

 än på Kloten och äfven säkerligen sämre än på stora trakter af mel- 

 lersta och södra Sverige (Danmark och Tyskland). Den närmar sig 

 Norrbottens typen, sådan denna framstår enligt HOLMERZ' och Örtexblads 

 undersökningar- Att denna granform förekommer äfven i mera välbe- 

 lägna delar af Norrland synesframgå äfven af Örtexblads senare under- 

 sökningar. För kuberingsändamål torde det dock ej vara af någon större 

 vikt om å vissa trakter växtfylligheten mellan de å stammen kända punk- 

 terna skulle afvika från typen å det af Maass bearbetade materialet, då 

 klassificeringen medelst midtdiametern ej tillåter större massafel. För egen 

 del vill jag dock anse det något för stora resultatet å den gröfre tallen 

 enl. tab. III såsom en följd af dess sämre fyllighet hufvudsakligen bero- 

 ende på större barktjocklek vid brösthöjd hos mijtt sydligare materiel 

 än hos tabellens grundlagsmaterial. Detta torde i så fall framgå af jäm- 

 förande undersökning angående afsmalningsförhållandena, hvilket emeller- 

 tid förtjänar sitt eget kapitel. På träd med rotutsvällningen nående 

 öfver brösthöjd (t. ex. gran af typen på Omberg) kan man dock utan 

 undersökning säkerligen antaga större fel som möjliga, än hvad som fram 

 gått af mitt här bearbetade material. 



Af denna pröfning framgår gifvetvis dock som omdöme, att tabellen 

 är af synnerligen stort värde och anser jag den lika användbar för de 

 flesta andra af mig kända skogstrakter samt således afgjordt öfverlägsen de 

 förut omnämnda tabellerna, hvilka, då fråga är om större noggrannhet,^ 

 ej kunna tillmätas på långt när samma användbarhet. Särskildt torde 

 böra påpekas lämpligheten att för s. k. norrlandstaxering med tabellen 

 undersöka profträdens massa på rot. 



Beståndsuppskattning. 

 Maass' tabell. 



Till tjänst för taxatorer, som arbeta under förhållanden liknande 

 Klotens (eller Bergslagens i allmänhet) samt äfven för andra, som ej äro 

 i tillfälle att genom undersökning själfva skaffa sig erfarenhet, vill jag 

 framlägga en kort sammanfattning om tabellens lämpligaste användning 

 vid beståndsuppskattning. Vid t. ex. vanlig linjetaxering kan det gif- 

 vetsvis i normala fall ej komma i fråga att uppskatta diameter, höjd,, 

 formklass och därur massan å hvarje träd, redan på grund af att detta 



