I OO* SK.OGSADMINISTRATIONEN. 



vi väl också efter noggrannare indelningsarbele med stigande intensitet hos hushållningen, ej 

 tvärtom. Slutligen bör den förtjänst som en förenkling af linjenätet kan medföra komma 

 skogsägaren till godo. 



Afrundas den funna siffran till 20 öre för de största arealerna är den således nätt och 

 jämnt så hög att den tillstädjer nödig noggrannhet. 



I gällande landtmäteritaxa betalas för mätning i skala V4000 25 % mera än '/gooo 

 hvarför samma proportion föreslås här. 



Liksom stakning förekommer ej heller hyggesutsättning å alla skogar och bör därför 

 ersättas efter dagarfvode. 



Såsom i betydlig grad försvärande mätningsarbetet bör områdets fördelning i smärre 

 komplex, belägna å olika häll föranleda höjning af grundpriset. Detta har taxeförslaget be- 

 aktat endast så till vida, att om skogen är liten, förhöjning skulle utgå. På samma grund 

 bör iu dock förhöjning i arfvodet för »mätning och konceptkarta» utgå om skogen är för- 

 delad i flera ej sammanhängande mindre ägoskiften. 



På »beskrifning och okulartaxering» samt »indelning och koncepthandlingar» inverkar 

 ej, som taxeförslaget anger, det uppmätta områdets totalareal eller mätningsskalan utan endast 

 den indelade (produktiva) arealen och indelningsmetoden, hvarför dessa båda faktorer böra 

 utgöra grund för ersättningens utgående. Hänid kan också föreslagna arfvodet för beskrif- 

 ning vid timmerblädning något sänkas beroende på figurernas större medelareal, ehuru dock 

 hvarje figur måste anses mera svårbeskrifven än i trakthuggningsskogen. 



Taxeförslagets ersättning pr hektar taxationsyta är onekligen en synnerligen väl funnen 

 och fullt rättvis ersättningsgrund, men bör gifvetvis ej variera efter kartans skala, utan utgå 

 olika för indelning till trakthuggning och traktblädning resp. timmerblädning. De föreslagna 

 siffrorna äro också afgjordt för låga. Vid bruklig taxationsmetod, »linjeiaxering», kan man 

 nämligen med den i indelningscirkuläret för trakthuggning afsedda stamvisa kubikeringen 

 vid noggrant arbete ej taxera och nedsummera mer än 50 »kedjor» pr dag, då ett och 

 annat profträd behöfver tagas för undersökning af tabells giltighet eller höjder mätas. 



Med den alltmer brukliga taxationsmetoden att »pricka» träden i dimensions- och form- 

 klasser för att sedan kubera klassvis torde man dock, i synnerhet om lämpliga blanketter 

 tillhandahållas, hinna dubbla antalet kedjor eller c:a 2 hektar uträknad taxationsyta pr dag. 

 Dock torde detta blifva omöjligt mänga dagar, om beständen äro små och ligga spridda i 

 synnerhet om man vill verkställa en noggrann kubering med höjdkurva, och formklasstabell. 

 Till detta dagbeting, 2 har taxationsyta, kan man äfven teoretiskt komma pä annat sätt. I 

 sluten skog kan man nämligen stamräkna c:a 3 — 4,000 träd pr dag och lag. Dä de taxe- 

 rade bestånden i mellersta Sverige i medeltal torde hälla c:a 1,500 stammar pr har kan 

 därför högst 2 har taxationsyta = 3,000 träd uppräknas och kuberas, då bestånden skola 

 uppsökas, kedjan framdragas och plats för densamma väljas, profträd undersökas m. m. 



En ersättning af 8 kr. pr har taxationsyta vid indelning till trakthuggning är därför 

 snarare för lågt än för högt tilltagen. Ar 1900 års taxeförslag upptager ersättningar vid 

 minsta tillåtna taxations-% till 18 a 42 kr. pr har taxationsyta. 



Vid indelning till timmerblädning medhinnes ä en mätningsdag c:a 9 km. taxering — 9 

 har taxationsyta, hvarifrån torde böra afdragas 30 % impediment, rest 6,3 har. Taxeringen 

 och utarbetet sammanhänger här sä nära med mätningen, att endast profträdens kubering 

 och innearbetet bör ytterligare betalas. Arbetet med det synnerligen besvärliga samman- 

 dragandet af taxationslängden tager dock mera tid än utearbetet, hvarför för 6,3 har taxa- 

 tionsyta innearbetet billigtvis bör betalas med 2 kr. pr har, d. v. s. 12,60. 



Taxeförslaget förbiser äfven att vid räkning af öfverståndare och fröträd »taxationsytan» 

 är = afdelningens totalareal, hvarigenom en mången gång oskäligt hög ersättning skulle 

 komma förrättningsmannen till godo. Såsom mycket varierande och lämpligt att utföra med 

 billigare arbetskraft bör jämväl detta arbete ersättas enligt dagarfvode. 



Arealuträkningen bör ej endast ersättas pr hektar utan jämväl pr figur enligt motiv 

 som anföras i mom. 4 a. 



Föreslagna grunden för ersättning af kartrenovation anses lämplig, men anses en sänk- 

 ning i prisen kunna göras för större kartor i skala 1 : 20000, hvaremot en mindre höjning 

 bör göras för smärre kartor i öfriga skalor. 



På grund af här framlagda motiv föreslås därför hufvudsakligen följande ändringar i § 3 

 mom. 1. 



1:0 arfvodet för uppmätning göres jämväl beroende af ägoskiytets areal, 



2.0 »indelning» och »beskrifning» samt »taxering» ersattes efter indelningsmetoden, ej 

 skalan, hvarjämte prisen jämkas, 



3:0 ersättning för linjenät, stamräkning och hyggesutsättning ersättas endast om de af 

 förrättningsmannen personligen måste utföras och då efter dagarfvode. 



