SKOGS ADMINISTRATIONEN. I O 7* 



lägre kursen utexaminerade personer. Sa är måhända i många fall förhållandet, men en 

 undersökning af de från skogsinstitutets lägre kurs utexaminerade elevernas ställning visar 

 dock, att ganska många af dem synas innehafva för skogshushållningen ledande befattnin- 

 gar. Af sökandenas framställning synes framgå, att dessa personer nått sin ställning på 

 grund af urval och efter sedan de under praktiken ökat sina kunskaper. Styrelsen far här- 

 vid anmärka, att under liknande förutsättning personer, som förvärfvat allenast skogsskolor- 

 nas förbildning, äfven blifvit förvaltare af privatskogar, hvilket gifvervis ej kan utgöra något 

 bevis för att skogsskolornas kurs är vare sig en lämplig eller tillräcklig förbildningskurs 

 för privata skog5för\'altare. 



Tillika har framhållits, att de från skogsinstitutels lägre kurs utexaminerade eleverna 

 skulle hafva mindre anspråk och sålunda nöja sig med blygsammare lönevillkor än de vid 

 skogshögskola utbildade skogsmännen. De förra skulle därför kunna inträda äfvea i statens 

 tjänst såsom en billig mellanklass af tjänstemän. För att bedöma denna sak har styrelsen 

 sökt erhålla uppgifter äf\en angående lönevillkoren för ett stort antal af dem, som genom- 

 gått skogsinstitutets lägre kurs. Dessa uppgifter besanna ej det ofvan antydda antagandet. 

 De från lägre kursen utexaminerade haf\'a i medeltal fullt lika goda och i flera fall bättre 

 lönevillkor än med dem likåldriga personer, som genomgått högre kursen vid skogsinstitutet. 

 Af sextiosex personer, om hvilka uppgifter kunnat erhållas, hafva 



3 en lön af 2,000 kronor, 6 > » 6,000 kronor 



16 . » » 3,000 » 3 » 7,000 och 



26 » » » 4,000 9 2 » ' 10,000 " eller mera. 



10 » > > 5,000 



Härtill komma i regel bostads och vissa andra naturföremåner En anmärkningsvärd 

 olikhet råder dock sinsemellan bland de frän lägre kursen utexaminerade skogsmännen hade 

 med afseende på lönevillkor och ställning. Någon enda har intagit plats såsom disponent 

 och alltså lämnat sin egentliga bana, mänga äro själfständiga skogsförvaltare, andra förval- 

 tare, under ledning af person med högre kompetens eller i allt fall med begränsad själf- 

 ständighet. Ett mindre antal synes fått åtnöja sig med än mera underordnade befattningar 

 till och med skog\aktareplatser eller befattningar, som stå sädana ganska nära. Någon enda 

 har sökt kronojägarebefattning i statens tjänst. Häraf synes den slutsats kunna dragas, att 

 den personliga dugligheten gjort sig i hög grad gällande, och att de som åtnöjas med lägre 

 lönevillkor antingen icke tillhöra de dugligare eller ock i följd af kort verksamhet icke ännu 

 hunnit visa prof på duglighet. En verkställd utredning har emellertid ådagalagt, att tjänste- 

 tidens ökning icke motsvaras af en jämn ökning af lönevillkoren. 



Det skulle pätagligen innebära en fara för staten att anordna en mellanklass af tjänste- 

 män med låga lönevillkor under förutsättning att rekrytera denna klass med från skogsinsti 

 tutets lägre kurs utexaminerade skogsmän, ty staten skulle därvid löpa risk att erhålla alle- 

 nast de minst dugliga af dessa skogsmän. 



Men staten lika väl som enskilde har behof af en klass skogstjänstemän med större 

 kompetens än kronojägare och kronoskog%aktare. Jämväl af sökandenas framställning synes, 

 att en viss förbildning i skogshushållning kan vara önskvärd till och med för bokhållare och 

 forstliga biträden i privat tjänst. Men de förutsätta, att den lägre kursens vid skogsinstitu- 

 tet kunskapsmått härför skulle erfordras, hvilket pätagligen icke är förhällandet. Privata 

 skogsägare rekrjnera numera ofta denna mellanklass (inspektörer, faktorer, öf\erskog%'aktare 

 o. s. v.) frän personer, hvilkas hela förbildning för skogsmannens yrke utgöres af skogssko 

 lans kurs. Utan \-idare själfstudier är dock detta kunskapsmått härvid otillräckligt, hvilket 

 personer i denna ställning ofta själf\a erkänna, på samma gång som de uttalat önskvärdheten 

 af en fortsättningskurs till skogsskolans. 



Det är en sådan kurs st)'relson föreslagit för att utbilda en duglig mellanklass skogs 

 tjänstemän utan uppdrifna löneanspråk. Styrelsen har därvid utgått från det antagandet, att 

 större duglighet vinnes genom att rekrytera klassen med de bättre eller bästa af skogssko- 

 lorna; vidare utbildade lärjungar än att rekrytera den med de mindre eller minst dugliga, 

 som genomgått lägre kursen vid skogsinstitutet, en förutsättning, hvars riktighet icke lärer 

 kunna jäfvas. Det är likväl icke styrelsens mening, att skogsskolans fonsättningskurs skulle 

 medföra kompeten- att förvalta vare sig statens eller enskildes skogar. Med afseende härpå 

 får styrelsen åberopa sitt underdåniga yttrande i denna fråga den 24 september 1908. 



\'ärdet af det förslag styrelsen därvid framlagt angående möjlighet för ett fortskridande 

 från skogsskolan till dess fortsättningskurs och därifrån till skogshögskolan hafva sökandena 

 velat förringa genom att karikera den studiekurs, som häraf blefve en följd. Bedömes denna 

 fråga utan förutfattad afsikt att visa nöd\ändigheten af att en lägre kurs anordnas vid skogs- 

 högskolan, skall man finna, att en begåfvad yngling med god folkskolebildning torde kunna, 



