SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT I9IO, H. 4. FACKUPPSATSER. 



LITTERATUR. 



Skogsskötsel. 



HAACK. Die Beschaffung des Kiefern= und Fichtensamens einst, 

 jetzt und kiinftig. Arbeiten aus dem mykologischen Laboratorium der 

 Forstakademie Eberswalde. Sonderabdruck aus »Mitteilungen des Deutschen 

 Forstvereins» 1909 n:o 6. Berlin 1909, 32 sid. folio. 

 Oberförster Haack har förut lämnat redogörelser för en hel del fullstän- 

 digt banbrytande undersökningar af tallfröet, dess klängning och förvaring. 

 Flera af dessa hafva förut varit refererade i tidskriften. I nu föreliggande 

 arbete har författaren sammanfört alla sina undersökningar i en lättläst sam- 

 manställning för praktikens män. I det följande omnämnas några af de vik- 

 tigaste rönen, hvarvid dock sådana förbigås, som förut närmare refererats i 

 tidskriften. (Se härom vidare: G. Schotte, Om undersökning af skogsfrös 

 grobarhet. Skogsv. tidskr. 1907 sid. 141* och ref af Haack. Der Kiefern- 

 samen. Skogsv. tidsk. 1909, sid. 185*.) 



Författaren börjar med en historisk öfversikt, som bl. a. omförmäler att 

 tall- och granfrö utklängdes vid konstlad värme i Niirnberg redan på 1400- 

 talet. Vidare skildras, huru vid svag kottillgång i Tyskland under senare 

 tider importerats stora partier kött från klimatiskt gynnsammare trakter såsom 

 Belgien, Sydfrankrike och Ungern. Det franska och ungerska fröet har emel- 

 lertid ej varit lämpligt för tyska förhållanden, och de häraf uppkomna tall- 

 skogarna hafva blifvit påfallande dåliga med krokig stamform. Härigenom 

 har den tyska skogsfröhandeln delvis råkat i vanrykte. Förf. öfvergår i 

 detta sammanhang att skildra betydelsen af skogsfröets härkomst och refererar 

 de för tidskriftens läsare kända försöken af Vilmorin, Cieslar, Engler, 

 ScHOTT, Dengler och undertecknad. Han betonar, att när inhemskt skogs- 

 frö ej kan erhållas, måste städse blott sådant skogsfrö väljas, som i sina fysio- 

 logiska egenskaper åtminstone kommer det inhemska så nära som möjligt. 

 Härefter behandlar förf. moderträdets individuella egenskaper och dess 

 ålder. Han omnämner, att i de trakter af Belgien, Frankrike och Ungern, 

 hvarifrån tallkott importeras i stora mängder till Tyskland, skördas kotten 

 vanligen från unga, spärrvuxna bestånd, som hufvudsakligen endast äro till 

 för fröproduktion. Förf. varnar för insamling af kött från mycket unga och 

 mycket gamla träd. Med stöd af undertecknads och Schwappachs undersök- 

 ningar förordar han kottens insamlande från elitträd i sin bästa växtkraft. 

 Han anser dock, att det då blir nödvändigt att plocka kotten vid upp- 

 klättring i träden, hvilket blir tidsödande och kostsamt. Därför måste man 

 räkna med att mycken kött insamlas från yngre, spärrvuxna träd, hvilka ofta 

 äro rikt kottbärande. 



Författaren framhåller, att tallfröet i nyss plockade kottar har en grobar- 

 het af 90 — 100 %, men det oaktadt förekommer mycket frö i handeln med 



