I 44"^ LITTERATUR. 



krafter och alstren, den fördelaktigaste eller åtminstone en antagbar förränt- 

 ning af skogskapitalet. 



Trots den tvingande logiken i denna tanke (nämligen med den sist- 

 nämnda inskränkningen) och trots dess vidt utbredda användning, löpa dess 

 anhängare ännu alltid faran att blifva utskrikna såsom procentjägare, skogs- 

 utrotare eller försedda med andra älskvärda titlar.» — 



Författaren håller före att enligt såväl erfarenhet som undersökningar ha 

 skogarnas afkastning och massa skattats för lågt. — Ärligen afverkas nu å 

 kronoskogarna i Baden 6,67 kbm. per har, däraf 44 % genom gallringar, 

 men förf. anser att årligen bör kunna afverkas 7,87 kbm per har, och han 

 citerar författare, som t. o. m. anse att schwarzwaldsskogarna böra kunna 

 lämna 9 kbm. pr år. 



Då priset på groft virke ständigt varit i sjunkande, varnar han för pro- 

 ducerande af alltför stora dimensioner. 



Förf. anser att genom att för hög omloppstid tillämpats i Baden finnes 

 ett öfverskott af äldre skog, som är värdt 200 millioner mark, men h vilka 

 endast af kasta cirka i %, emedan mycket af detta virke är skadadt. Liksom 

 Wagner föreslår förf. afverkning af dylik skog och bildande af en reservfond 

 af de influtna medlen. Förf. förordar vidare öfvergång från de nuvarande 

 medelmåttiga gallringarna till starka gallringar och ljushuggningar. Bland in- 

 tressanta förslag, som han i öfrigt väcker, må nämnas inrättandet i hvarje 

 revir af fasta försöksytor, som skulle gifva värdefulla hållpunkter vid bedöman- 

 det af tillväxt, massa och afverkningsresultat samt blifva ett mönster för 

 beståndens behandling. Vidare önskar han att för personalens fortgående 

 utbildning till hvarje revir må årligen anslås 100 mark t\\\ fritt fötfoga?ide iör 

 inköp af ett vetenskapligt bibliotek och framhåller, att den ringa penninge- 

 summan härtill ej skulle vara bortkastad utan gifva loo-fald ränta tillbaka. 



G. Sch. 



J. E. V. BOAS och A. OPPERMANN. Den kongelige Veterinser= og 



Landbo=H0Jskole 1858 — 1908. Festskrift ved Hojskolens Halvtreds- 

 indstyveaars jubleum 24 augusti 1908. Köpenhamn 1908. 593 sid. i 

 kvartformat. 83 porträtt och 37 exteriörer och interiörer från högskolan. 

 Då nu den svenska skogsundervisningens ändamålsenliga ordnande står 

 på dagordningen, torde det få anses lämpligt att för intresserade påpeka detta 

 ståtliga verk. Arbetet innehåller för öfrigt mycket af allmänt intresse för 

 skogshushållaren. Särskildt kommer det nog i framtiden att blifva en ypper- 

 lig uppslagsbok för den som t. ex. vill sätta sig in i dansk skogshistoria. 

 När det gäller att skildra de olika grenarna af verksamheten vid en högskola, 

 som har så många olika undervisningsområden som den danska veterinär- 

 och landtbrukshögskolan, måste naturligen helst ett stort antal författare an- 

 litas. Så har också skett. De olika ämnena ha fått sina särskilda författare, 

 hvilka i korta och för danskarna så utmärkande klara framställningar skildrat 

 sina speciella ämnens utveckling. Hufvudarbetet har dock utförts af de båda 

 redaktörerna, at hvilka särskildt professor Oppermann lämnat värdefulla bi- 

 drag. Han inleder sålunda arbetet med ett kapitel med titel af Forhistorie, 

 hvari skildras nästan ett helt århundrades alla förslag, hvilka slutligen resul- 

 terade i upprättandet af den nuvarande Veterin?er- og Landbohojskolen. I 

 kapitlet: Tidigere widerAsniug og eksaminer, ForstirKend skildrar samme förfat- 



