146* LITTERATUR. 



Biblioteket är numera öppet för allmänheten under 5 timmar dagligen 

 och för lärare och assistenter mellan kl. 8 f. m. — 8 e. m. 



Referenten har ganska utförligt uppehållit sig vid skildringen af biblioteket, 

 emedan densamma kan gifva oss stora lärdomar. Vi hafva sett, huru ett 

 bibliotek kan utvecklas under en energisk ledning och huru en sådan kan 

 bringa riksförsamlingen att bevilja ganska stora summor till detsamma. Ett 

 annat exempel härpå må ytterligare anföras. För ett par är sedan beviljade 

 den danska riksdagen på särskild framställning från högskolan 1,200 kr. för 

 inköp af det storartade verket: C. S. Sargent, The Silva of North Amerika 

 1890 — 1902, 14 band. När vårt lilla grannland Danmark, där skogen på 

 det hela taget spelar en så liten roll, beviljar dylika anslag, måste man för- 

 vånas, att de styrande ej hos oss riktat en tanke på att skapa ett ordentligt 

 skogsbibliotek i landet. I detta sammanhang torde böra påpekas, att skogs- 

 undervisningskommittén i sitt för öfrigt så utmärkta betänkande synes be- 

 handlat frågan om inrättandet af ett skogsbibliotek alltför snålt och ganska 

 lättvindigt. Såväl skogsmännen som allmänheten torde blifva allt mera intres- 

 serade af skogslitteratur och behöfva tillgång till densamma. Må de då 

 ock säga ifrån, att de ej vilja finna sig att blifva betjänade på den korta tid 

 som en bibliotekarie med futtiga 500 kronors lön kan hafva tillfälle att 

 ägna åt saken. 



Till sist må uttalas ett beklagande af att det nu refererade arbetet redan 

 är slutsåldt i bokhandeln. För den intresserade kan dock meddelas att det 

 finnes i skogsförsöksanstaltens bibliotek. 



G. Sch. 



N. 0DEGAARD. Norges Landbruksheiskole 1859 — 1909. Kristiania 



1909. Grondahls & Sons boktryckeri, 4:0, 368 sid. 104 porträtt och 



67 andra illustrationer. Pris bunden 5 kr. 



Ej fullt ett år senare än den danska landtbrukshögskolan, har den nor- 

 ska kunnat fira sitt 5oårsjubileum. Till detta har likaledes utgifvits ett ståt- 

 ligt arbete med ofvanstående titel. Detta är i många afseenden likt sin 

 danska föregångare, men ej så voluminöst som detta, dock i gengäld rikare 

 illustreradt och smakfullare utstyrdt. — Äfven till den norska högskolan är 

 numera, sedan år 1897, den högre skogsundervisningen förlagd. 



Vi finna äfven i detta arbete de olika ämnesgrupperna behandlade af 

 de skilda lärarna. Sålunda skrifver overlserer Myhrwold om skogsskötseln 

 och skogsteknologien. Han lämnar först en kort historik öfver skogsunder- 

 visningen i andra länder i Europa och uppräknar därvid i kronologisk ord- 

 ning de högre skogliga undervisningsanstalterna. I kapitlet lämnas vidare en 

 redogörelse för den knapphändiga skogsundervisning, som före år 1897 kunde 

 erhållas i Norge. Vidare skildras den nuvarande skogsundervisningen. Hittills 

 hafva 5 kurser skogselever genomgått högskolan, och 85 elever hafva utexa- 

 minerats. Lärarebefattningen i skogshushållning har tills i år varit förenad 

 med skogsförvaltarebefattningen i Smaalenenes område, men från i juli äro 

 de båda befattningarna skilda åt. 



I ett följande kapitel behandlar skogsbruksläraren J. Kaurin skogstaxa- 

 tion, skogszoologi och jakt. 



I kapitlet skogsbruk lämnar vidare overlaerer Myrwold en redogörelse 

 för de till högskolan hörande demonstrationsskogarna. 



