148* LITTERATUR. 



landet ville studera skogshushållning. Först år 1857 tillsattes de första skogs- 

 tjänstemännen i Norge, till en början blott 2 till antalet, däribland den senare 

 så flitige norske skogsförfattaren J. B. Barth. 



År 1859 finna vi en ny skogskommission, som föreslår landets indel- 

 ning i skogsförvaltningsområden och följande år anställdes ett flertal skogs- 

 män såsom fasta skogstjänstemän. Ar 1875 inrättades slutligen skogdirektörs- 

 ämbetet med forstmester Selmer som förste innehafvare. Denne efterträddes 

 1902 af förutvarande skogskonsulenten i landtbruksdepartementet Saxlund. 



Ar 1895 omreglerades skogsadministrationen, hvarvid inrättades skog- 

 inspektörer, skogförvaltare (den tidigare titeln forstmestere tog stortinget bort) 

 samt skogvaktare. Så småningom tillsattes sedan en del assistenter och skog- 

 plantörer, så att skogspersonalen år 1906 bestod af 



4 skoginspektörer, 



26 skogförvaltare, 



3 skogassistenter, 



10 skogplantörer, 



I skogtaxator med i assistent samt cirka 



200 skogvaktare för statens skogar och lika många för undervisnings- 

 väsendets londs skogar. 



Den norska skogsstatens aflöning är mycket ringa. 



Sålunda uppbär skogdirektören endast 5,400 kr. 

 skoginspektören 2,600 — 3,000 » 

 skogförvaltaren 2,000 — 3,000 » 

 skogtaxatorn 2,400 — 3,000 » 



assistenterna 1,500 kr. med ålderstillägg af 200 kr. 



hvart 3:dje år. 



Till dessa löner komma reseersättningar och dagarfvoden. 



Efter denna i korthet relaterade historik innehåller arbetet en vidlyftig 

 redogörelse för försäljning af statsskogar, inköp för statens räkning af enskild 

 skog samt statsskogarnas behandling. Härefter följer en kort redogörelse för 

 skogsundervisningen samt för befintliga allmänningar. 



I kapitlet om skogarna och skogsbruket i allmänhet finna vi uppgifter 

 om skogarnas areal, värde och tillväxt samt virkesförbrukningen. Beträffande 

 skogarnas värde har beräkningar gjorts tid efter annan med olika resultat. 

 Sålunda har värdet beräknats 



år 1877 (af forstmesterne Mejdell och Scheen) till 514,125,000 kr. 



» 1907 (» direktör Kiaer) 455,981,000 » 



» 1909 (» skogdirektören) 570,000,000 » 



Det härskar sålunda i Norge, liksom hos oss, stor ovisshet om skogamas 

 verkliga värde, men ännu mindre känner man skogarnas samlade tillväxt eller 

 förhållandet mellan tillväxten och afverkningen. Skogdirektören omnämner 

 likväl att en början till erhållande af en dylik kunskap blifvit gjord af Hede- 

 markens amtskogselskap, som börjat utföra taxeringar i Aamots härad. I 

 detta sammanhang framhålles det storartade svenska projektet att taxera lan- 

 dets samtliga skogar. 



Vidare redogöres för behandlingen af de privata skogarna samt hvad 

 som åtgjorts för deras bevarande. År 1874 sammankallades en stor kom- 



