OM GRÅBARRSJUKAN HOS TALLEN. 235* 



gade väggar, hvilka äfven i sin anordning inom barret gjorde ett främ- 

 mande intrj^ck. Pyknidmycelet hade fullständigt utträngt och ersatt 

 det apotheciebildande mycelet. Hur denna sak skall förklaras synes mig 

 osäkert. Otänkbart är det väl icke alldeles, att de olika fruktifikations- 

 stadierna af samma svamp ha olika mycelformer. Om å andra sidan de 

 båda svamp formerna icke skulle ha något med hvarandra att skaffa, så borde 

 det väl minst sagdt förefalla egendomligt, att det omnämnda pyknidet 

 alltid tyckes uppträda som en följeslagare till gråbarrsjukans svamp. 



Speciellt intresse tilldrar sig denna fråga genom den af MCXCII och 

 TUBEUF (I, sid. 39) nyligen publi- 

 cerade undersökningen (ännu ej 

 afslutad) öfver en ny barrsjukdom 

 hos tallen i Tyskland. Denna 

 sjukdom synes under sommaren 

 1909 ha tilldragit sig allmän upp- 

 märksamhet och uppträdt på de Fig- "• Konidier af Hendersonia acicola Tubeuf, 

 mest olika platser inom landet. " "^^^ °^°g"^' * ' ^'■^"'"g ^^'^' Z. ''"'''' 



T-^ .. , r-. r r- 1 1 odling i plommondekokt. — . 



De nämnda författarna förklara ,- . ,. „ , . , ■t\^ ■ a 



Konidien von Hendersonia acicola, a reif, b keimend. 



sjukdomens orsak vara att söka i 



en svamp, en pyknidform, tillhörande gruppen Fjmgi iinperfecti och 

 släktet Hendersonia. Arten var icke förut känd och beskrefs därföre 

 af Tubeuf som H. acicola. Den mera detaljerade beskrifning på 

 detta pyknid, som sedermera lämnas, passar särdeles väl in på den 

 ofvan skildrade pyknidform, hvilken uppträder som en följeslagare till 

 gråbarrsjukan hos oss. Då dessutom de yttre symtomen för den tyska 

 tallsjukdomen syntes i väsentlig mån likartade, ansåg jag det vara 

 af intresse att kunna företaga en jämförelse mellan svenskt och tyskt 

 material. 



Genom prof. TuBEUFS välvilliga tillmötesgående erhöll också Försöks- 

 anstalten prof på 2l{ Hendersonia infekterade tallgrenar, insamlade af Forst- 

 direktor \V. Emels vid Flensburg i augusti 1909. Det visade sig, att 

 de tyska barren voro angripna på fullkomligt samma sätt som svenska 

 med gråbarrsjuka behäftade, och mycelet syntes också vara fullständigt 

 identiskt. På grund af det för året tidiga insamlingsdatum var knappt 

 att vänta, att fruktifikativa anlag skulle finnas på detta material, och 

 några sådana stodo ej heller att upptäcka. Jag företog mig emellertid 

 att hålla barren i fuktig luft och erhöll då efter någon tid det af Tu- 

 BEUF beskrifna pyknidet, h vilket visade sig till alla delar fullständigt 

 identiskt med den form, som jag ofvan beskrifvit från svenskt material. 

 Skall man af detta faktum våga sluta sig till, att det i grund och botten 

 är samma svamphärjning, som försiggår i såväl Tyskland som Sverige? 



