300* ■ TOR JONSON. 



Till att börja med måste då konstantvärdena sökas för hvarje form- 

 klass. Tillvägagångssättet härvid framgår lättast af ett exempel. 



Skall t. ex. afsmalningsserien för formklassen 0.70 beräknas, veta vi 

 om denna klass enligt dess definition att diametern 3, tagen på längden 

 50 från toppen är 70 9/ af diametern vid brösthöjd, B, hvilken betrak- 

 tas som bas, är därför = 100 och ligger på dubbla längden eller 100 

 från toppen. 



Insattes nu i den Höjerska ekvationen (2) 



— = 61og 



D c 



dessa kända värden på d, D, och /, erhållas två nya ekvationer näm- 

 ligen: 



Tl_ = Clog ^+^ 



100 C 



och 



100 , c -}- 100 



= ( log 



100 c 



Divideras den öfre ekvationen med den nedre faller C bort och ef- 

 ter hyfsning erhålles 



0.70 log [c + 100) = log {c -\- 50) -f (0.70 — i) log c 



Denna ekvation är icke direkt lösbar i afseende på c, men genom 

 insättande af försöksvärden erhålles den satisfierad af 



c = 19.78 



Insattes detta värde i ett af de ofvanstående två ekvationerna t. ex. 

 den nedre erhålles 



100 ,, 19.78 4- 100 



= 6 log ; 



100 19.78 



hvaraf 



C = 1.28 



Genom insättande af de kända värdena på C och c samt genom 

 mätning af D kan man nu beräkna diametern, ^/, på hvilken höjd som 

 helst hos alla träd tillhörande formklassen 0.70. Emellertid räknar man 

 ju i praktiken vanligen måttets höjd i absoluta tal från marken eller 

 stubben, under det / angifver längden i procent från toppen räknadt. 

 Önskar man således veta diametern, vid en höjd från marken af /h, 

 meter hos . ett träd, som är /i meter högt, och hvars nedre mätpunkt 



