TAXATORISK.A UNDERSÖKNINGAR OM SKOGSTRÄDENS FORM. 3 1 1 ''' 



får värdet loo och de öfriga bli omflyttade i samma proportion till föl- 

 jande serie: 



Diametrar å sektion O I II III IV V VI VII VIII IX 

 Uppmätta med korr. Z^^ loo 96 SS 80 73 65 57 46 34 19 % 

 Beräknade enl. formel... 100 94 88 81 73 65 56 45 ^;^ 18 % 



Häraf framgå att de tre träden ingalunda få anses som abnorma 

 träd, hörande till formklassen 0.53, utan så godt som fullt normala 

 af formklassen 0.-5 ehuru detta ej kommer till synes i formla^oten, om 

 denna uträknas på vanligt sätt efter den nedre »ansvällda» diametern 

 vid brösthöjd. Om man i stället uppflyttat nedre mätpunkten till höj- 

 den 10 och den öfre proportionsvis till 55 eller hälften så långt från 



toppen, erhålles formkvoten ^ = 0.63, alltså i det närmaste riktigt. 



Analogt blir förhållandet hos alla träd där vändpunkten ligger of- 

 vanför nedre mätpunkten, ehuru så skarpa afvikelser som i vårt exem- 

 pel torde få anses ytterst sällsynta. Emellertid måste allt osorteradt mate- 

 rial, hvari längre och gröfre träd ingå, visa prof på sådan högt gående 

 rotansvällning, hvarför alla medeltalsserier torde visa något ansvälld dia- 

 meter vid brösthöjd med åtföljande för låga värden i i nedre stamhalf- 

 van i synnerhet på första sektionerna, men för höga ofvanför midten 

 (jämfr hg. 2). 



A vissa häll torde rent af flertalet träd af de gröfsta stamklasserna 

 visa en sådan ansvällning. Huruvida man i sådant fall skall fasthålla 

 vid att kalla detta vändpunktens höga läge för abnormt eller fastmer 

 söka taga hänsyn därtill vid afsmalningstabellers upprättande, torde be- 

 höfva diskuteras. Ehuru det för vetenskapHgt eller mera lokalt bruk, 

 t. ex. å Omberg, kan vara mycket önskvärdt att få den empiriskt ut- 

 redda ansvällningen vid brösthöjd med i beräkningen, vill jag dock an- 

 föra en del skäl, som tala för, att vid upprättande af för hela landet 

 gällande, allmänna afsmalningstabeller, afsedda för praktiskt bruk. rotan- 

 svällningen ej behöfver medtagas. 



1) Undersökningsmaterialet från Malingsbo, hörande till nära ty- 

 pisk mellansvensk skogsbygd, visar att vid mätning å 1,3 meter från 

 marken rotansvällningen z allmänhet ej utöfvar något störande inflytande 

 på måttet. 



2) Som den rent matematiska beräkningsgrunden således för lik- 

 nande material är fullt tillämplig, synes intet skäl föreligga att modi- 

 fiera dessa serier med från vissa trakter empiriskt sammandragna me- 

 deltal, då man äfven för en senare sortens tabell måste korrigera för 



