314' 



TOR JONSON. 



eller genom förkortning med L och 



/>2 



+ ^? + d\ + 



9 = 



[O .Z)2 



(8.) 



0,J;J 



^7i 



<iSo rormkvae 



Fig 3. Utvisande förhållandet mellan obsoluta formtalet 

 och formkvoten. 



Då vi städse antagit brösthöjdsdiametern, Z^ = 100 och värdena på 



<a?j, d^ . . . i tab. III finnas uträknade för hvarje formklass, kan det ab- 



^sobU:^ soluta formtalet lätt be- 



räknas ur ofvanstående 

 förenklade formel och 

 en kvadrattabell, och fin- 

 nas de erhållna värdena 

 dels insatta i tab. III 

 dels grafiskt framlagda i 



fig- 3- 



Som af figuren sy- 

 nes, bilda formtalen ej 

 någon aritmetisk serie 

 liksom formkvoterna utan 

 stiga hastigare, så att 

 formtalet i hvarje efterföljande klass är c:a 10 % större än det före- 

 gående. 



Ehuru det vid många tillfällen är lämpligare att arbeta med abso- 

 luta formtalet såsom varande en verklig formfaktor, medför dock an- 

 vändningen af bröst Jiöj ds formtalet en viss förenkling i arbetet vid mas- 

 sans beräkning, hvarjämte det i mänga vetenskapliga verk fått sådan 

 användning, att det här ej bör förbigås. Vi vilja dock följa en något 

 annan väg för brösthöjdsformtalets härledning än som i allmänhet an- 

 vändes, närmast anslutande oss till en metod som en gång föreslagits 

 af prof. Speidel.^) 



Likaväl som vi sålunda erhålla trädets massa ofvan brösthöjd med 

 hjälp af därvarande grundyta, absoluta formtalet samt höjden ofvan 

 brösthöjd {Ji — m), kunna vi få dess totala massa som produkt af dess 

 grundyta vid stubben, G^, totala höjden, Ji, och ett lämpligt absolut 

 formtal (p^. 



Den härför erforderliga grundytan kan på grund af rotansvällningen 

 ej mätas i naturen, utan måste härledas ur brösthöjdsgrundytan, G, ge- 

 nom att beräkna huru många procent, den »normala» stubbdiametern 



^) Allgm. Forstl. Jagdzeitung 1894. 



