TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR OM SKOGSTRÄDENS FORM. 3 1 5'"''' 



är större än brösthöjdsdiametern. Beräkningen utföres med hjälp af 

 stamkurvans ekvation. 



Erhålles t. ex. till svar att 



D„ = D -\- — Z) := \.op D 



lOO 



så blir härur 

 och 



A,2 = 1.0 p^ n^' 



-Do' -D^ —o -~o 



Cz^ ^ = • l.o p ^ I.O /> (.T 



4 4 



Det för kuberingen från stubben erforderliga absoluta formtalet är 

 ej fullt lika med det för brösthöjdsgrundytan gällande, men kan det- 

 samma lätt härledas, då vi känna stammens basdiameter, B^, och på 

 den grafiska afsmalningskurvan kunna afläsa den nya midtdiametern, 

 hvarigenom formkvoten och formklassen erhålles, och därur det för stub- 

 ben gällande absoluta formtalet, cr°, genom interpolering å fig. 3. 



Stammens totalvolym erhålles sedan sålunda 

 V = G„ . h . o„ 



eller om i st. för G^ insattes G. i.op 

 så fås 



V ^ G . i .0 p . h 



hvarur brösthöjdsformtalet 



— 2 

 Genom att beräkna c'„ och 1,0/ för olika formklasser och höjder 



kunna vi sålunda framställa alla önskade brösthöjdsformtal. Tillsvidare 



finnas de erhållna resultaten angifna i de i slutet af uppsatsen bilagda 



afsmalningstabellerna, men hoppas jag med tiden bli satt i tillfälle att 



utarbeta tillhörande massatabeller. 



För att kunna utföra beräkningarna på \ .0 p och (f ^ har först 

 måst afgöras, huru långt under brösthöjd den tänkta stubbdiametern, Z?^, 

 skulle anses belägen, eller med andra ord huru hög stubbe, som borde 

 tagas i hvarje särskildt fall. 



Ehuru stubbens höjd mest måste anses vara beroende af diame- 

 tern, kunde dock denna faktor ej här ingå på annat sätt, än att jag, till 

 följd af det nära sambandet mellan groflek och höjd, å det längre trä- 

 det beräknat högre stubbe än för de kortare. Den afräknadc stubbhöj- 



