3 1 6* 



TOR JONSON. 



den utgår sålunda ständigt med i % af trädets höjd, hvilket afdrag i 

 vanliga fall mer än väl torde räcka till. 



Af ofvanstående framgår att hvarken den från ekonomisk synpunkt 

 så godt som alldeles betydelselösa massan i själfva rotansvällningen och 

 ej heller stubben medräknats vid kuberingen, hvarjämte alla angifna 

 absoluta höjdmått å trädet räknats från stubben med undantag af bröst- 

 höjden, som gifvetvis räknas från marken. 



Då det vid undersökningar af formtal mer än en gång kan vara 

 önskvärdt att känna sammanhanget mellan det absoluta och brösthöjds- 

 formtalet, har jag ansett det vara af ett visst intresse att framlägga några 

 reduktionsfaktorer, med hvilka absoluta formtalet skall multipliceras för 

 erhållande af det sökta brösthöjdsformtalet. 



Denna faktor K finner jag i detta fall genom att dividera de båda 

 på här ofvan angifvet sätt härledda formtalen. Alltså 



K 



f 



och / = Ä' 



er; (f 



Tah. VII. 



Reduktionsiaktorer mellan / och (p. 



Innan detta kapitel slappes, torde vara af ett visst intresse att på- 

 peka, hurusom produkterna af brösthöj dsformtalen och motsvarande höjder 

 ( = formhöjderna) i det närmaste bilda en aritmetisk serie, d. v. s. gra- 

 fiskt kunna framställas med nära nog raka linjer. Som en dylik grafisk 

 framställning (fig. 4) vid beståndstaxering visat sig vara af praktisk 

 användbarhet, framlägges den här ungefär på sätt, som den under gångna 

 sommaren användts vid Kungl. Skogsinstitutets praktiska öfningar. Rit- 



