TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR OM SKOGSTRADENS FORM. 



32 1- 



liga höjd- och afsmalningsklasser (jmf. Maass' uppsats sid 40g — 411). 



Med hjälp af en för detta ändamål konstruerad grafisk hjälptabell, 

 fig. 5, omföras då först de oäkta formkvoterna till absoluta, och beräknas 

 sedan brösthöjdsformtalet med hjälp af fig. 4, genom interpolering där 

 så erfordras. 



Af tab. IX här nedan synes, att med få undantag skillnaden mellan 

 beräknade och observerade formtal är miminal, då några större skilj- 



Tab. IX. 

 Jämförelse mellan beräknade och af Maass observerade brösthöjdsformtal. 



aktigheter endast förekomma i ett par klent representerade höjdklasser, 

 hvarjämte formklassen o,so visar någon olikhet mot öfriga. I klasserna 

 0,60 och 0,70 visa sig nämligen de matematiska formtalen ligga endast 

 en bråkdels X under naturens, hvilket för ringa resuhat gifvetvis äfven 

 var att vänta, eftersom rotansvällningens massa vid de förra ej medta- 

 gits, men väl delvis vid de senares beräkning efter kubering i i meters 

 sektioner. En kubering i 3-meters sektioner torde däremot gifvit form- 

 tal, som snarare visat sig lägre än de af mig här matematiskt be- 

 räknade. 



Hvad åter formklassen 0,80 beträffar, har jag redan förut uttalat 

 den uppfattningen, att den betänkligt torde närma sig abnormiteterna, 

 speciellt för gran från Norrlands relativt glesa bestånd, där de orsaker, 

 som betinga denna form, sällan förefinnas. Ytterligare stöd för denna 

 åsikt gifver Schiffels förutnämnda undersökning, som i likhet med 

 mina här framlagda, visar afsevärdt drygare innehåll på de högsta kläs- 



