338* SKOGSADMINISTRATIONEN. 



statens intresse skulle komma att slappas. Jag kan alldeles icke föreställa mig, att det in- 

 tresset skulle komma att vara beroende på, om det blir en ny jägmästaretjänst eller icke. 

 Och då särskildt utskottets ordförande framhållit frågan om Ombergs skogsskola, tycker jag 

 det skälet är så starkt, att jag icke kan förstå, att Första kammaren kan gå med på rese^^•a- 

 tionen. Detta så mycket mindre, som departementschefen själf ansett sig för närvarande 

 kunna låta den här frågan om revirdelningen förfalla. 



Jag ber därför att få yrka bifall till utskottets förslag. 



Friherre Beck- Fnis, Johan : Då motionären af sjukdom är förhindrad att här närvara^ 

 torde det vara skäl, att någon från länet yttrar sig öfver motionen, med anledning af hvad 

 den siste talaren anförde. Han jämförde revirens storlek i Norrland och Dalarne med det 

 nu föreslagna reviret i Östergötland. Naturligtvis är det ganska svårt att göra en sådan 

 jämförelse, dä kanske skogsskötseln icke utlägges på samma basis. Här i Ombergs revir 

 har staten just försökt att i så stor utsträckning som möjligt gå till intensiv skogsskötsel och 

 uppbringa inkomsterna af skogen så högt som möjligt, hvilket torde kunna visas däraf, att 

 den skog, som nu är fråga om att lägga under särskildt revir, inköpts, såsom jag kan se af 

 papperen, för en summa af 800,000 kronor och har sedan under de senaste åren kunnat 

 lämna en nettobehållning af 50,000 kronor. Det är ju ett synnerligen vackert resultat. Att 

 det under sådana förhållanden kan vara skäl att lägga skogens skötsel under ledning af eri 

 ordinarie tjänsteman, som kan hafva tid att ägna sig åt densamma, synes vara uppenbart. 



jordbruksutskottets ärade ordförande sade, att denna sak ligger under utredning och 

 att det kan blifva fråga om, huru det kommer att ordnas vid Ombergs skogsskola. Men en 

 omläggning af skötseln af Ombergs skogsskola kan väl icke komma i fråga, förrän den nu- 

 varande innehafvaren af jägmästarbefattningen på platsen afgår, och det dröjer ännu minst 

 7 år. Då skulle på den grund detta revir fortfarande skötas af en extra jägmästare under 

 7 år. Jag kan icke finna, att det har något att göra med huru det ställes framdeles med 

 Ombergs skogsskola. 



Då jag således tror, att detta revir är på god väg att blifva ett mönsterrevir och att 

 det skulle vara synnerligen fördelaktigt, om det kunde skötas på så sätt, som det är enligt 

 domänstyrelsens förslag planlagdt att skötas — med en ordinarie tjänsteman — och då, som 

 sagdt, afkastningen af reviret väl kan försvara, att staten anställer en ordinarie tjänsteman,, 

 skall jag, herr talman, be att få yrka bifall till reservationen. 



Herr Barthelson: Jag begärde ordet med anledning af hvad talaren på Dalabänken 

 anförde. Jag är nu i viss mån förekommen af den siste ärade talaren, men ber dock att 

 få göra några erinringar. 



Gentemot påståendet, att arealerna för de föreslagna nya reviren vore för små i jäm- 

 förelse med arealerna uppe i Norrland och Dalarne, vill jag säga, att dessa förhållanden äro- 

 helt och hållet inkommensurabla. Talaren glömde eller vet kanske icke af, att jägmästaren 

 på Ombergsreviret äfven, förutom revirets skötande, har befattningen som chef för Ombergs 

 skogsskola och såsom sådan ett afsevärdt och mycket viktigt åliggande. 



Det frågades: hvad blir följden, om vi dela detta revir? Jag har i mitt anförande sökt 

 visa, att däraf skulle följa bättre skogshushållning och bättre inkomster för statsverket. Jag 

 tycker, att de siffror jag anfört borde kunna vara fullt talande skäl för mitt påstående. 



Slutligen sade den ärade talaren, att jag i går uppträdt till förmån för de extra jäg- 

 mästarna. Ja, det är ju möjligt, att jag gjorde det, ehuru jag icke uppträdde till förmån för 

 den ene eller den andre, utan talade jag då som nu för det allmänna såsom ledamot af denna 

 kammare. Men om jag då talade för de extra jägmästarna, måtte jag väl också hafva gjort 

 det i dag, då jag talat för inrättandet af en ny jägmästaretjänst, hvilket väl skulle blifva till 

 förmån för de extra jägmästarna. 



Grefve Douglas: Jag ber också att i korthet få yrka bifall till reservanternas förslags 

 och jag gör det på grund af den personliga kännedom jag har om de bägge kronoparkerna 

 Karlsby och Omberg, som här äro i fråga. Såsom redan är framhållet, äro de objekt, hvilka 

 under senare år lämnat allt bättre pekuniärt resultat. Detta är beroende på synnerligen 

 gynnsamma lokala förhållanden och äfven på den sedan gammalt på Omberg rådande goda 

 skogsskötseln. Det är alldeles uteslutet, att den extra jägmästare, som nu finnes å Karlsby 

 kronopark, någonsin skulle kunna undvaras där. Det är tvärtom så, att sedan länge behof 

 gjort sig gällande att där hafva en ordinarie jägmästare. Det finns efter mitt förmenande 

 icke några skäl, som tala för, att denna sak nu ytterligare skall uppskjutas. Ty, såsom 

 redan är framhållet, det är icke bra för sådana intensivt skötta skogar, om de byta om 

 jägmästare, såsom nu kan vara fallet med den extra jägmästare, som där finnes, utan de 

 böra administreras af personer, som stanna där lång tid. Omorganisationen har ju blifvit 

 tillstyrkt af så godt som alla sakkunnige. Domänstyrelsen har föreslagit särskild ordinarie 



