^OO* NILS SYLVÉN. 



barren 5 cm. nedom skottspetsen c:a 25 mm., de öfversta barren strax 

 under knoppsamlingen c:a 25 — 30—40 mm. Skottens af barrlängden 

 betingade, karaktäristiska utseende framgår tydligt af de meddelade bil- 

 derna, fig. 4 och 5. Af figur 4 framgår också tydligt skillnaden i ut- 

 seende mellan tallformen i fråga (tallen till vänster) och vanlig tall (tallen 



till höger^). — Tvär- 

 snitt genom barr från 

 olika höjd å årskottet 

 af den kortbarriga tal- 

 len i fråga visade högst 

 5 stycken hartsgångar. 

 Förutom det nu 

 beskrifna exemplaret 

 funnos i närheten ytter- 

 ligare 4 stycken likar- 

 tade kortbarriga tallar. 

 Det beskrifna och af- 

 bildade var det äldsta 

 och vackrast utbilda- 

 de. De växte alla i 

 tämligen gles ungskog 

 af blandad tall och 

 gran (se fig. 4). 



En annan form af 

 kortbarrig tall återgif- 

 ves å fig. 6. Exem- 

 plaret i fråga påträffa- 

 des i juni månad år 

 1907 nära skogvaktar- 

 bostället Bygget å 

 Östra Holavedens hä- 

 Det växte i fritt läge 

 var, förutom de korta 

 Hufvudstammen var c:a 



Ur Statens Skogsförsöksanstalts samlingar. Fot, af H. Hesselman 



Fig. 6. Kortbarrig tall af tät, nästan klotformig växt. Småland. 



Östra Holavedens häradsallmänning, Säby socken, Bygget. 



Juni 1907. 



Kieter mit kurzen Nadeln von dichtem, fast kugelähnlichem Wuchs. 



Gemeinwald Östra Holaveden, Prov. Småland. Juni 1907. 



radsallmänning i Säby socken i norra Småland, 

 å hagmark nära vägkanten. Mest utmärkande 

 barren, tallens täta, nästan klotformiga växt^ 



* För jämförelses skull må här meddelas några mått af barr å en ungefär likvärdig 

 gren från ett ungt exemplar af vanlig tall (likaledes från Hassle i Västergötland). ISarren 

 vid basen af årsskottet c:a 45 mm. långa, barren midt å skottet c:a 50 mm., de öfre barren 

 nedom toppknoppen c:a 40 mm. (de allra öfversta barren blott c:a 25 mm). 



- I samband härmed må erinras om de från hortikulturen kända, mer eller mindre ut- 

 prägladt klotformiga dvärgformerna af tall. 4 dylika upptagas exempelvis af Bkissner i hans 

 förut citerade arbete, sid. 233. 



