414* GUNNAR SCHOTTE. 



— 1904 insamlades från olika delar af landet för utrönande af fröets 

 beskaffenhet och grobarhet \ blifvit utsådt i plantskolorna å Ollestads 

 kronopark i Västergötland. De i-åriga plantornas utveckling har förut 

 omtalats i sist citerade uppsats, sid. 198. Såsom 2-åriga utsattes plan- 

 torna sedermera våren 1906 af dåvarande assistenten vid skogsförsöks- 

 anstalten, jägmästare G. E. SVENSSON. Som planteringsfält valdes 

 det enda tillgängliga hygge, som då fanns ä Ollestads kronopark, på 

 den s. k. Österskogen, cirka 2—3 km. sydost om Ollestads gård. För- 

 söksytan är belägen på syd- och västsluttningarna af en bergbunden 

 höjd strax väster om Sämsjön. Tyvärr är marken inom densamma 

 mycket växlande, hvarför försöksytans afdelningar förlagts i en båge 

 rundt bergplatån. Väster om ytan och i dess västra kant är marken 

 kärraktig. Jordmånen utgöres af mjäla. Öfverst hafva vi sålunda ett 

 5 — 7 cm. mäktigt torfaktigt humuslager, sedan hvitsand 2 — 4 cm., hvar- 

 efter följer fin rödsand. Nederst i västra delen af ytan är torflagret 

 mäktigare, ända till 14 cm.; blysandslagret är här tjockare och någon 

 ringa ortstensbildning är märkbar. Marken är ännu täckt af den van- 

 liga hyggesvegetationen, med en del mossor, något ris samt strödda 

 gräs och örter, bland hvilka fläckvis ingå hallon (Rubus idoeus), örn- 

 bräken {Pteris aquilina), Epilobium angiistifolhwt, Cornus suecica m. fl. 

 Försöksytan är uppdelad i 35 skilda afdelningar om ungefär i ar, och 

 i hvarje parcell ha upphackats 36 — 42 gropar. 1 hvarje grop utsattes i 

 allmänhet tvenne tallplantor. — De olika afdelningarna äro på grund af 

 markens beskaffenhet och växlande exposition ej alla sinsemellan jäm- 

 förbara. Däremot äro många af dessa fält fullt jämförliga. I allmänhet 

 ha sådana plantor, som ansetts erbjuda största intresset vid en jämförelse, 

 utplanterats på de mest likformiga afdelningarna. Plantornas höjd har 

 uppmätts vid slutet af vegetationsperioderna 1909 och 1910. Resultatet 

 af dessa revisioner hafva sammanställts i efterföljande tabeller å sidorna 



416*— 417*- 



Alla däri återgifna mått kunna likväl ej direkt jämföras på grund 

 af markens stora växlingar i^^om försöksytan, hvarigenom värdet af re- 

 sultaten minskats. Jag har emellertid ansett mig redan nu böra publi- 

 cera desamma, då den hittills utkomna htteraturen endast innehållit helt 

 få, på odlingsförsök grundade studier öfver tallens proveniensfråga. I 

 förväntan på resultat af de i större skala och med bättre material igång- 

 satta proveniensförsöken i Norrland, kan nämigen tallplanteringarna vid 

 Ollestad erbjuda något af intresse. Detta isynnerhet som tallens pro- 

 veniensfräga upptagits till undersökning i större eller mindre omfattning 



1 GUNNAR SCHOTTE. Tallkottens och tallfröets beskaffenhet skördeåret 1903 — 1904. 

 Medd. fr. Statens Skogsförsöksanstalt h. 2, Skogsvårdsf. tidskr. 1905. 



