OM BETYDELSEN AF FRÖETS HEMOR r M. M. VID TALLKLLTUR. 



4.9^ 



och 6 se vi två kraftiga plantor med långa barr från Tivedens revir i 

 Västergötland. Plantan å fig. 5 är spensligare tillföljd af sidotryck från 

 annan planta i samma grop. Fig. 7 visar en långbarrig, yfvig, men 

 något kortväxt planta från Slättbygds revir i Västergötland. A fig. 8 

 finna vi slutligen en kraftig planta från Sunnerbo (Småland), uppdragen 

 af frö från en s. k. rytall. 



De norrländska tallarna hafva afsevärdt kortare grenar och se här- 

 igenom glesare och spensligare ut. Vidare äro barren i stort sedt kor- 

 tare, men bredare å dessa tallar. Barrlängden varierar dock rätt afse- 

 värdt. På samma medelplantor, som återgifvas å fig, i — 8. hafva dels 

 sista kvisthvarfvets grenar uppmätts, dels barren å årsskottets midt. Me- 

 deltal af dessa mätningar hafva införts i nedanstående tabell. 



Afdelning 

 Abteilung 



Revir 

 Revier 



Sista års- ^ledel lång- 

 skottets den i öfver- 

 längd 



Länge des 



letzten 



Jahres- 



triebes 



cm. 



sta gren- 

 kransen 

 Mittlere 

 Länge irn 

 obersten 

 Astkranz 

 cm. 



Barrens längd å årsskottet 



Länge der Xadeln am 



Jahrestrieb 



Max 



cm. 



Min. 



cm. 



Medeltal 

 Mittel) 



cm. 



V I Ö. Jämtlands 21.5 



IV I .. » 22 



XIX Norra Hälsinglands... 22,5 



XXI i » .'. ... 21 



XXXIV Tivedens 30 



XXXIII 27,3 



XXIV : Slättbygds 24 



III Sunnerbo ^o 



12 



14.7 



14 



17,7 



20,1 



15.5 



3-7 



4,8 

 5,8 



8,2 



6,3 



6,4 



5>7 



3>' 



3.4 



2,8 



4.3 



6,1 



3.6 



5.3 



3.5 



4.2 

 3.' 

 4.8 



7 



5.3 



5.9 

 5.3 



Ä fig. 3 se vi, att några få barr sitta kvar pä tredje årsskottet. 

 I öfrigt ha i allmänhet barren i stor utsträckning fallit af äfven på det 

 tredje årsskottet i de norrländska afdelningarna. Men äfven i Norrland 

 fälla särskildt småplantorna oftare sina barr än hvad som annars sker 

 hos lapplandstallen. ÖRTEXBLAD ^ framhåller också, att barrens lifslängd 

 hos den norrländska tallen är underkastad stora växlingar (2, 8 ä 9 år). 



Att de norrländska tallarna i motsats till de sydländska i mycket 

 ringa grad varit angripna af gråbarrsjukan är omtaladt i en föregående 

 uppsats om nämnda sjukdom af dr. T. Lagerberg. 



Vidare visar sig barken på plantorna från Norrland vara något 

 ljusare och mera glänsande. Vid massverkan ute på fältet synes sär- 

 skildt barken på nedre delen af sista grenkransen lysa i gulrödt. 



* Th. Örtknbl.\d: Om den högnordiska tallformen. Bihang till Kongl. Svenska 

 Vet. Akad. Handl. Bd. 13 afd. III. n:o ir. Stockholm 1888. 



