42 2-^ GUNNAR SCHOTTE. 



Till sist må framhållas, att redan den i december i år de norrländ- 

 ska tallarna fått en gulaktig färg, särskildt voro barrspetsarna gulaktiga, 

 medan de sydländska ännu i allmänhet voro helt gröna. Färgskillnaden 

 var så stor, att det var mycket lätt att ur ett parti kvistar afgöra, hvilka 

 som voro af norrländsk härstamning. Engler ^ omförmäler frän sina 

 undersökningar i Schweiz, att därstädes uppdragna plantor från nord- 

 svensk eller högalpinsk hemort färgas starkare än t. ex. från sydfransk 

 samt att färgningen hos plantor från skandinavisk hemort tilltager med 

 nordligare breddgrad. När plantorna togos in i ett varmt rum, blefvo 

 de så småningom åter gröna. 



Denna färgförändring har -af prof. ClESLAR äfven iakttagits vid 

 Mariabrunn, där särskildt de svenska tallarna om vintern antaga en 

 färg med anstrykning i gulgrönt, hvarvid de lätt på färgen kunde skiljas 

 från bredvidstående mellanungerska tallar.^ 



^Arnold Englek: Influence de la provenance des graines du Pin sylvestre. VI Con- 

 grhs de TUnion internationale des stations de recherches foresti^res. Bruxelles 1910. 



- Se Gunnar Schottk: Om betydelsen af skogsfröets geografiska härstamning. Skogs- 

 vårdsf. Tidskr. 1904, sid. 202. 



