192 VÄRMLANDS LÄNS LANDSTINGSOMRÅDE. 



Enär den utsträckning, i hvilken olika afverkningssätt tillämpas 

 inom länet, i viss mån kan anses vara en mätare på skogsskötselns 

 nivå, upprättade styrelsen uti sin berättelse för år 1908 en samman- 

 ställning af de ytvidder, som de olika afverkningssätten intagit under 

 afverkningsåret 1908 — 1909. En liknande utredning har gjorts beträf- 

 fande afverkningsåret 1909 — 19 10. Denna utredning, hvars resultat åter- 

 finnes i tablå IX, har liksom den föregående erhållits beträffande de 

 största skogsägarnes marker genom af dessa skogsägare godhetsfuUt 

 lämnade uppgifter och beträffande öfriga marker genom länsskogvaktarne. 



En jämförelse mellan härtill vidfogade tablå IX och motsvarande 

 tablå i berättelsen för år 1908 gifver vid handen, att trakthuggningen 

 utan fröträd, dimensionsblädning till minimidimension fr. o. m. 8 eng. 

 tum och däröfver vid brösthöjd samt hjälpgallring, ljushuggning och 

 mera eller mindre ordnad blädning utan hänsyn till viss minimidimension 

 under det sista afverkningsåret utförts i ungefär samma utsträckning 

 som under närmast föregående år. Slutsiffrorna för dessa afverknings- 

 sätt voro nämligen i 1908 års berättelse 975 hektar för trakthuggning 

 utan fröträd, 17,308 hektar för dimensionsblädning till lägst 8 eng. tum 

 samt 17,458 hektar för de andra ofvannämnda afverkningssätten och i 

 den förevarande äro de resp. 975, 17,062 och 17,550 hektar. 



En väsentlig minskning förmärkes däremot i trakthuggna arealer 

 med nöjaktig fröträdsställning, hvilka nu upptaga endast 2,274 hektar 

 mot fjolårets 3,028 hektar. En ännu större minskning uppvisar den i 

 allmänhet ur skogsvårdssynpunkt förkastliga dimensionsblädningen till 

 minimidimensioner under 8 eng. tum vid brösthöjd. Denna sistnämnda 

 afverkning upptager nämligen nu 4,814 hektar mot 9,389 hektar under 

 förra afverkningsåret. 



Tyvärr kan denna stora minskning af de sämsta dimensionsbläd- 

 ningarne ej betraktas såsom en produkt af en förbättrad skogsskötsel, 

 utan måste densamma anses härröra från den senaste tidens minskade 

 efterfrågan å props och trämasseved. Samma orsak torde hafva föran- 

 ledt den minskade trakthyggesarealen. Att proportionen mellan trakt- 

 hyggesarealerna med och utan fröträd synes ur skogsvårdssynpunkt 

 något sämre under senaste året än under föregående, torde icke hafva 

 förorsakats af någon förminskad hänsyn till återväxten vid afverknin- 

 garne. Det vill nämligen synas, som om skogsägarne alltmera börja 

 ägna uppmärksamhet åt fröträdens betydelse för återväxten. 



Styrelsen anser sig emellertid under hänvisning till ifrågavarande 

 tablå IX kunna påstå, att i år liksom under föregående år den trakt- 

 huggna arealen med nöjaktig fröträdställning är afsevärdt större än den 

 kalhuggna marken utan sådan. Erinras bör, att i den kalhuggna area- 



