204 SKOGSVARDSSTVRELSERNAS BERÄTTELSER 1 90g. 



kronor eller med omkring 50,000 kronor om året är alltså behöflig för 

 bibehållande af den verksamhet, styrelsen nu uppnått. 



Om medel i behöflig omfattning stode styrelsen till buds, kunde 

 skogsvårdsarbeten gifvetvis åstadkommas i ansenligt större utsträckning 

 än den nuvarande. 



Styrelsen har funnit, att skogsägarne i allmänhet äro mycket oföre- 

 tagsamma i fråga om skogsvård, om de ej af tjänstepersonalen person- 

 ligen erinras och upplysas om önskvärdheten, behofvet och den ofta 

 föreliggande egna ekonomiska fördelen af att i ena och andra fallet vid- 

 taga åtgärder i skogsvårdens intresse. Den hittills uppnådda anslutnin- 

 gen till skogsvårdsarbetena är äfven därför till väsentliga delar en pro- 

 dukt af tjänstepersonalens upplysningsarbete. Ju mera vidtom fattande 

 skogsvårdsarbetena blifva, desto mera upptagen blir emellertid tjänste- 

 personalen med ledning, planläggning, utförande och tillsyn af arbetena, 

 hvarigenom åter dess tid för direkt upplysningsverksamhet bland skogs- 

 ägarne väsentligt inskränkes. Med utvecklingen af skogsvårdsarbetenas 

 omfattning stegras alltså behofvet af tjänstepersonal. Kunde skogsvårds- 

 styrelsen påräkna behöfliga inkomster till skogsvårdskassan, behöfde där- 

 för tjänstepersonalen ökas. 



De synpunkter, som i skogsvårdens intresse framställt sig vid fråga 

 om tillhandahållande af bidrag till skogsvårdsarbeten, äro enligt styrel- 

 sens mening i hufvudsak följande. Ju större understöd ett skogsvårds- 

 arbete erhåller, desto mera lockande är det för en skogsägare att verk- 

 ställa det. Ju större bidrag, desto bättre för skogsvården alltså. A andra 

 sidan är det emellertid ändamålsenligt för att icke säga nödvändigt, att 

 markägaren själf deltager i skogsvårdsarbetet för att förebygga likgil- 

 tighet hos vissa skogsägare för vården af ett utfördt arbete. För den 

 skull synes det styrelsen såsom regel önskvärdt, att skogsägaren deltager 

 i ett skogsvårdsarbete med minst hälften af kostnaderna för själfva ar- 

 betet ute i marken. 



Skogsvårdskassans bidrag till skogsodling hafva hittills utgått på 

 så sätt, att en skogsägare kunnat erhålla högst 20 kg. frö per år till 

 7io af fröets inköpsvärde, erforderliga plantor gratis i mån af tillgång 

 samt, där så befunnits behöfligt, afgiftsfritt biträde af plantor under högst 

 12 dagar. I nyssnämnda inskränkning af det kvantum frö, som läm- 

 nas, ligger ett afsevärdt olikställande af olika skogsägare, hvilket kunde 

 behöfva i någon mån utjämnas. Vid skogsodling af genom skogseld 

 kala marker har, förutom afgiftsfritt biträde af plantor, tillhandahållits 

 plantor och frö gratis samt bidrag till själfva arbetet med hälften af 

 nedlagda skäliga kostnader. 



Dessa bidrag hafva tidigare synts vara tillräckligt stora, då det 



