VÄRMLANDS LÄNS LANDSTINGSOMRÅDE. 207 



att den med ortens förhållanden förtrogna skogsvårdsstyrelsen vid ut- 

 lämnande af bidrag till enskilda skogsägare tillsåge, att behörig hän- 

 syn toges till hvad billigheten härutinnan» (d. v. s. i fråga om skogs- 

 vårdsafgifternas återgång till skogsvårdande skogsägare) »kräfde». 



Såsom fördelningen af bidragen nu på grund af skogsvårdskassans 

 bristande inkomster måst ordnas, har erläggandet af skogsvårdsafgif- 

 terna kommit att verka såsom en direkt skatt för de större skogsägarne, 

 hvilka ju, när skogsvårdsbidragen för dem äro mycket begränsade, på 

 sätt och vis få betala en del af skogsvårdsarbetena på mindre skogs- 

 ägares marker. När detta förfarande sålunda ej öfverensstämmer med 

 skogsvårdsafgifternas egentliga syfte, behöfver skogsvårdskassan ökas, 

 så att alla skogsägare kunna tillhandahållas bidrag i proportionsvis samma 

 utsträckning. En sådan anordning är ju önskvärd bl. a. äfven därför, 

 att den större skogsägaren visat sina naturliga förutsättningar att vara 

 föregångare på skogsvårdens område, hvarför dennes skogsvårdsarbeten 

 böra på lämpligt sätt understödjas och premieras i st. f. beskattas. 



Den utgiftsökning, som sädana större bidrag till torrläggningsarbe- 

 ten skulle påkalla, är förnämhgast af samma skäl, som förut vid fråga 

 om ökade skogsodlingsbidrag omnämnts, synnerligen svår att beräkna. 

 Förslagsvis kan den angifvas till 20,000 — 50,000 kronor. 



Vidare finner styrelsen behöfligt att anordna en ur praktisk syn- 

 punkt grundlig undervisning om skogshushållning vid skogsmannaskola 

 för nuvarande och blifvande hemmansägare inom länet. Den tid, då det 

 är möjligt att förverkUga denna plan, synes nu närma sig. Skogsägar- 

 nes vaknande intresse för skogshushållning ingifver nämligen förhopp- 

 ning om, att det skall blifva möjligt att få deltagare uti dylika i sä många 

 afseenden värdefulla större undervisningskurser. Då man knappast kan 

 begära verkhg skogsskötsel af hemmansbrukare, så länge det ej erbju- 

 des den af dem, som så önskar, tillfälle till nöjaktig undervisning om 

 skogsskötsel, synas dessa kurser böra uppmuntras på bästa sätt. 



Ett par dylika skogsmannakurser årligen kunna antagas medföra en 

 utgift af cirka 10,000 kronor. En utgiftsökning påkallas således häri- 

 genom med cirka 7,000 kronor utöfver det belopp, som styrelsen under 

 1909 användt för liknande ändamål. 



Det "har redan i det föregående påpekats, att Värmlands läns skogs- 

 vårdskassas årsutgifter för närvarande öfverstiga hennes samtidiga in- 

 komster med omkring 50,000 kronor, och med en naturlig och välbe- 

 höflig utveckling i skogsvårdsverksamheten finner styrelsen, att större 

 inkomster till skogsvårdskassan än för närvarande påtagligen behöfliga 

 cirka 1^0,000 kronor om året under alla förhållanden påkallas. 



Såsom framgår af det anförda, anser styrelsen icke osannolikt, att 



