LITTERAXrR. 



33 



EUGEX LARIS. Holzproduktion, Holzverkehr und Holzhandelsge- 

 bräuche in Deutschland. Eisenach 1907. 349 sid. Pris mark. 

 Arbetet utgör andra upplagan af författarens för 1 7 år sedan utkomna 



bok, som afsevärdt omarbetats. Författaren redogör först för skogsarealerna 



i Tyskland och den virkeskvantitet, som Tyska riket äger. Skogsarealen har 



han åskådliggjort på följande sätt: 



Trädslag 



81-årig och; 41-80 årig 40-årig och: 



äldre skog skog yngre skog I 



Ek har 



Björk, al, asp 



Bok > 



Tall 



Lärk 



Gran 



Silfvergran > 



S:a löfträd ^ 



» barrträd » 



156.619.5 155,961.4 209,574.6 

 9,198.9 78,439-7 116,147.4 



646.351.2 701,442.7, 467,663.2 

 S43>559° 1,864,371.4! 2.681. 1 70.1 



7963 5.540.6| 6.759.4 



380.617.3 826,324.5 1,214,203.0 

 107,4269 89,436.1 95.791-9 



812.169.6 935,843.8 793,385.2! S:a löfträd har 2,571,951.6 

 1.332.399-5 2,785,672.6 3.997,924.+ » barrträd > 8,407,267.4 



Lika Utförligt redogöres för virkesmassan å de tyska skogarna. Hela 

 virkesintäkten från exempelvis Preussen är sålunda 15,080,634 kbm., som 

 fördelas i löhnrke och barrträdsvirke, men äfven i olika sortiment, hvilket 

 dock ej har så synnerligen stort intresse för oss. Anmärkas bör dock att 

 gagnvirkesprocenten är mycket låg. Den uppgår vanligen blott till 40^60 

 % af hela virkeskvantiteten. Detta är sannolikt ett utslag af de stora gall- 

 ringarna i ungbestånden. 



Sedan författaren sålunda visat, hvad som produceras i Tyskland, redo- 

 göres för export och import. Importen belöper sig sålunda till mark 185,7 

 mill. under det att exporten blott är mark 20,9 mill. eller 164,8 mill. lägre än 

 importen. Naturligtvis redogöres utförligt för importvirkets fördelning, och vi 

 finna därvid att Sverige är Tysklands största leverantör af försågadt barrvirke. 



Sedermera omnämnas de olika sätt h varpå virke köpes och säljes såväl 

 i de närgränsande länderna, som inom åtskilliga tyska städer, införsel- och ut- 

 förseltull i olika länder, särskilda lagbestämmelser, som leverantörer af trä- 

 varor ha att beakta m. m.. hvilket ej är af så synnerligen stort intresse för 

 den svenska allmänheten. IV. E — ;/. 



ALFRED SPRIMGER. Maschinelle Holzbearbeitung in gewerblichen 

 Betrieben. Wien und Leipzig 1907. 159 sid. 240 fig. Pris 2,80 mark. 

 I arbetet beskrifvas först de träbearbetningsmaskiner, som mest förekomma i 

 Österrike. Efter en intressant redogörelse för kraftmotorer och deras drifts- 

 kostnader samt för kraftöfverföring, omnämnas olika slags sågblad, knifvar, 

 fräsar och borr samt dessas användning. Författaren redogör vidare för 

 huru träbearbetningsmaskiner skola uppställas, hvarefter han ingår på bokens 

 hufvudmoment eller såg- och hyfvelmaskiner. Vi sakna här en redogörelse för 

 våra sågramar, kantverk och hyflar, men finna i stället en vidlyftig skildring af 

 mindre såg- och hyfvelmaskiner afsedda för snickerifabriker af olika slag. Här- 



Skogsz'årds/'äreningens Tidskrift. tqoS. Fackuppsatser. 



