I o FÖRESKRIFTER RÖRANDE ALLMÄNNA SKOGARS INDELNING. 



Vid taxeringen bör vidare den gamla indelningen af träden i friska och 

 skadade utbytas mot huggfärdiga och icke huggfärdiga såsom jägmästare 

 Petterson en gång föreslagit i föreningens tidskrift.^ Härigenom erhåller 

 man gifvetvis en god hjälp vid afverkningsberäkningens upprättande. Skulle 

 dock icke denna indelning anses böra införas, anser jag dock att under alla 

 förhållanden indelningen af träden i friska och skadade bör borttagas och 

 ersättas med en anteckning af förrättningsmannen för h varje bestånd, huru 

 stor ungefärlig procent af kubikmassan bör afverkas samt huru nödig af- 

 verkningen är. En lättnad vunnes härigenom för inarbetet, ty nyttan af att 

 skilja på friska och skadade träd motsvarar ej den tidsutdrägt, som tillskyndas 

 bearbetandet af taxeringsmaterialet. Tall och gran böra däremot fortfarande 

 taxeras särskildt. 



Vid hushållningsplanens upprättande bör hvarje block bilda en hygges- 

 följd. Olika markboniteter inom samma block böra dock icke föranleda till 

 dettas uppdelande i flera sådana hyggesföljder, som skola å kartan utmärkas 

 och omfatta om hvarandra liggande bestånd. Jag anser nämligen upp- 

 delandet af ett block i hyggesföljder endast hafva betydelse såsom ett led i 

 själfva afverkningsberäkningen, såsom då man vill tillämpa skilda omlopps- 

 tider för skilda marktyper och träslag. Men har man sålunda för ett och 

 samma block begagnat olika afverkningsberäkningar för skilda bestånd, bör 

 man dock vid afverkningens uttagande nödvändigtvis ej hålla på att inom 

 hvarje på detta sätt bildad hyggesföljd afverkas det för densamma beräkna- 

 de beloppet, utan bör hela blocket sedan betraktas såsom en hyggesföljd. 

 Anordnandet af flera hyggesföljder motiveras bland annat med att åstadkom- 

 ma rörlighet i hushållningen. Utan sådan indelning kan dock denna åstad- 

 kommas genom att afverkningen förlägges till flera ställen inom samma 

 block eller uttages växelvis å de skilda blocken. Och då olika omloppstider 

 skola användas för tall och gran i blandskogar, är det gifvetvis omöjligt 

 särskilja bestånden i hyggesföljder. Jag menar således endast att om man 

 har skogen indelad i t. ex. 5 block och för hvarje block vill använda olika 

 omloppstider, det för en sådan procedur är onödigt att nu åsätta hvarje block en 

 särskild beteckning såsom hyggesföljd med bokstäfverna A — E, såsom nu är 

 vanligt, och sålunda på kartan få både blocknummer och bokstäfver för 

 hyggesföljderna. 



Skogsindelningsförslagets viktigaste del är gifvetvis afverkningsberäknin- 

 gens upprättande. I detta afseende bör dock enligt min mening inga de- 

 taljföreskrifter meddelas eller föreskrifvas följandet af vissa formler, utan bör 

 förrättningsmannen hafva frihet att följa den beräkningsgrund han anser vara 

 lämpligast. Hvarje indelningsförrättare erhåller ju vid skogsinstitutet under- 

 visning om de olika sätt, hvarpå en afverkningsberäkning kan upprättas, och 

 bör han därför i hvarje fall själf få bestämma sig för den metod hans eget 

 omdöme säger honom böra följas. Hufvudsaken är att det afverkningsbe- 

 lopp, som föreslås, är det för skogen lämpligaste, sättet huru det beräknats 

 är af underordnad betydelse. Dock bör förrättningsmannen vara skyldig att 

 alltid motivera sin beräkning samt angifva samtliga de faktorer, som inverka 



' Vid ett sidant särskiljande måste man gifvetvis i fråga om de bestånd, som skola slut- 

 afverkas, stödja sitt omdöme på en beräkning af skogens omloppstid. Man bör därför redan 

 vid taxeringens början göra sina tillväxtundersökningar för att härigenom erhålla kännedom 

 om när träden på ifrågavarande skog i allmänhet äro huggfärdiga. 



