58 EDW. WIBECK. 



De yttre konturerna för skogsmännens utbildning äro följande. Efter 

 en konkurrens bland medsökande, som under de senaste åren varit syn- 

 nerligen hård, inkommer den unge skogsmannaadepten på Ombergs eller 

 Klotens skogsskola. Han har då bakom sig en god studentexamen samt 

 vanligen ett eller annat års praktik inom skogsfacket. Någoji sådan 

 praktik är nämligen så godt som nödvändig för inträde vid skogsskola, 

 enär konkurrensen här som på de flesta andra områden ansenligt höjt 

 de verkliga inträdesfordringarna öfver de rent formella. Medelåldern vid 

 inträde på skogsskolan är enligt beräkning på de 3 senaste årens elev- 

 kurser 2 1 år. 



Efter I års praktiska och teoretiska studier vid skogsskolan, 5 ter- 

 miners föreläsningar vid Skogsinstitutet samt däremellan tvenne somrars 

 praktiska arbeten på öfningspark får den unge skogsmannen utträda i 

 det praktiska lifvet. Efter minst i års^ väl vitsordad verksamhet inom 

 facket kan han slutligen af Kungl. Domänstyrelsen förordnas att vara 

 extra jägmästare på distrikt. Som sådan är han — i medeltal vid 26 års 

 ålder — omsider kompetent att i statens tjänst utföra de arbeten och 

 uppdrag, hvilka genom särskilda förordnanden blifva honom tilldelade, 

 samt att härför åtnjuta bestämda arvoden och tillräkna sig de s. k. me- 

 riter^ hvilka sedan allt framgent komma att spela en så stor roll vid hans 

 vidare fortkomst och befordran. 



Då staten till främjande af landets privata skogsbruk förutom den 

 skildrade skogsmannautbildningen, den s. k. högre kursen, äfven sörjt 

 för inrättandet af en s. k. lägre kurs med afsevärdt kortare teoretiska 

 studier, och hvilken kurs icke berättigar till inträde i statstjänst, så inser 

 man, att staten genom denna anordning velat försäkra sig om de bäst 

 och grundligast skolade skogsmännen. 



De omständigheter, hvilka hota att omintetgöra denna statens väl- 

 betänkta afsikt, äro icke heller att söka i förhållanden rörande skogs- 

 undervisningen, utan träda skogsmannen till mötes först efter hans ut- 

 träde i det praktiska lifvet. De ligga i det äfven från andra, vidt skilda 

 arbetsfält välkända missförhållandet, att på samma gång, som för inträde 

 i statstjänst kräfves en maximalt lång och dyrbar utbildning, stå de löne- 

 villkor — och därmed hela den lefnadsstandard — , som. staten bereder 

 sina tjänstemän, vida under dem, hvilka för samma yrkesskicklighet och 

 likartadt arbete beredas från privat håll. Jag tillåter mig att i detta 

 sammanhang citera några uttalanden gjorda i tidskriften »Svenska 

 Statsförvaltningens 1907. haft. 9 och 10, uttalanden, hvilka visser- 



' En tillfällig förkortning af det s. k. praktiska året till hälften är enligt Kungl. Maj:ts 

 nåd. bref den 8 nov. 1907 medgifven under år 1908. 



