MEDDELANDEN FRÅN IN- OCH UTLANDET. 89 



3. Betydelsen för skogsbruket af de klimatiska varieteterna hos 

 våra träd. 



4. Nya mål och metoder för skogsindelningen. 



5. Uppgifter för försöksanstalterna med afseende på virkestransport och 

 skogsbyggnader. 



6. Principer för en rättvis skogsbeskattning. 



7. Den europeiska trcä varuhandeln och det inflytande, som reglerandet 

 af de europeiska vattenvägarna kan utöfva på densamma. 



8. Internationell öfverenskommelse i fråga om mått, sortering och 

 kubering af gagnvirke. 



9. Kodbokens användning i den kemiska industrien. 



10. Skogsodling af kalmarker. 



1 1 . Åtgärder mot rökskadors utbredning. 



Det mest brinnande intresset samlade sig ovillkorligen om de tvänne 

 ämnen, som väl redan diskuterats i många år och på många möten, men 

 väl aldrig bli slutdiskuterade, nämligen Uppdragandet af skogsbestånd med 

 hänsyn till hög massatilhd.xt och god kralite och Betydelsen för skoghniket af 

 de klimatiska varieteterna hos våra trädslag. I den förra frågan framträdde 

 prof. ScHWAPPACH med sitt redan förut i denna tidskrift omnämnda föredrag. 

 Af de andra talarna visade Forstrat Bakesch med statistiken till hjälp, hur 

 ländernas träförbrukning stigit i helt annan proportion än deras träproduk- 

 tion, och framhåller såsom samtidens oafvisliga plikt att så fort som möjligt 

 förvandla s. k. naturskog i massarikare kulturskog. Han framhåller huru- 

 som människans arbete genom tillvaratagande af alla hjälpfaktorer kan för- 

 korta tillväxtiden, och äfven han lägger stor vikt vid vetenskaplig behandling af 

 frågan. Oberforstrat Reuss är en ifrig förespråkare för trädens uppkvistning 

 och stöder sig härvid på iS års erfarenhet. Han sammanfattar sina råd på 

 följande sätt: Uppkvistningen skall börja på samma gång som beståndsvården 

 för öfrigt och återkomma med gallringarna. Uppkvistningen bör ha fullgjort 

 sitt vårdande arbete vid kulminationspunkten för tillväxten. Den skall endast 

 borttaga svaga unga grenar, endast arbeta med den säkert förda handsågen 

 och med största möjliga skonsamhet, undvikande att åstadkomma större, 

 ojämna grensår, stumpar, spjälkningar och skador af hvarjehanda slag. 



Senare vidtogos förhandlingar rörande frågan Betydelsen för skogsbruket 

 af de klimatiska varieteterna hos våra trädslag. Professorerna Cieslar och 

 Engler stodo här i sina föredrag på samma sida, betonande att man för 

 föryngring genom kultur bör anskaffa frö från sådana platser, hvars kli- 

 matiska förhållanden äro så mycket som möjligt öfverensstäm mande med 

 den nya kulturplatsens. Genom ingående redogörelser öfver sina många 

 belysande försök framhålla de riktigheten af sina påståenden. Som deras 

 motståndare uppträder prof. Mayr, som framhåller, att kulturer i stor skala 

 visat, att äfven ur frön med dålig härstamning normala träd uppkommit, om 

 endast belägenheten och uppväxtförhållandena varit normala och omvändt, 

 att af frön ur det vackraste bestånd på en abnorm plats och vid felaktig 

 vård uppstå förkrympta individer med dålig stamform. Han framhåller 

 alltså den rätta beståndsvården såsom mycket viktigare än fröets härstamning 

 ja, han varnar t. o. m. för att allt för mycket hålla på denna sak, då den 

 i onödig grad fördyrar utsädet. 



Af stort intresse var äfven en del af de följande föredragen och 

 diskussionerna. 



