VEGETATIONEN (JCH SKOGSVÄXTEN PÄ GOTLANDS HÄLLMARKER. 97 



\'id arbetets planläggande blefvo samma synpunkter, som bestämt 

 sk>'ddsskogslagen, de afgörande. Undersökningen gick därför först ut 

 på att se i hvad mån en oförsiktig afverkning var vådlig för hällmarker- 

 nas förmåga att bära skog. Detta spörsmål kräfde en ingående skogs- 

 biologisk undersökning. Vidare blef den frågan föremål för närmare 

 diskussion, huruvida de redan kallagda af dessa hällmarker kunde ha 

 något inflytande på Gotlands klimat eller på något annat sätt beröra 

 allmänna och gemensamma intressen. Ty en sådan betydelse borde 

 dock dessa hällmarker ha, om man med rätt skulle kunna underkasta Got- 

 lands olika markägare väsentligt olika lagar med hänsyn till skogens skötsel. 



Hällmarkerna på Gotland visa ett visst naturhistoriskt samband med 

 de ofruktbara, trädlösa alfvarområdena, som äro så karaktäristiska för 

 Oland, men som dessutom finnas på vissa delar af Gotland och på några 

 punkter i \'ästergötland. Alfvaret utgöres af vidsträckta trädlösa 

 hällmarker. Undersökningen af hällmarkerna gick därför först och 

 främst ut pä att åvägabringa en utredning af de skogbeväxta hällarnes 

 förhållande till alfvarområdena samt ett klarläggande af de faktorer, 

 som möjligen kunna öfverföra den skogbeväxta marken till kala alfvar- 

 slätter. Detta var en fråga, som förut icke behaneilats i litteraturen och 

 som därför kräfde en genomgående naturhistorisk och botanisk utred- 

 ning. Resultatet af denna återfinnes i kapitlen 3 — 8. Pä grund af 

 ämnets natur har denna del af afhandlingen delvis en mera botanisk 

 hållning, än hvad som är vanligt i arbeten, som beröra skogsfrågor. 

 Men det är författarens förhoppning, att de talrika illustrationerna skola 

 göra denna del njutbar äfven för den läsare, som saknar botanisk skolning. 



En annan icke mindre viktig fråga var en utredning af de kala 

 hällarnas eventuellt klimatiska betydelse. Bland praktiskt folk på Got- 

 land är det en åsikt, som man då och då påträliar, att dessa skulle till 

 en del vara en orsak till öns nederbördsbrist om försomrarna. I en 

 förut publicerad uppsats^ har denna åsikt äfven i tryck blifvit framställd, 

 dock utan att något som helst bevis presterats eller utan att några be- 

 lysande observationer blifvit anförda. Med begagnande af de neder- 

 bördsobservationer, som finnas från Gotland, har äfven denna fråga un- 

 derkastats en kritisk behandling. 



Sedan sålunda de naturhistoriska synpunkterna fått den behandling, 

 som de kräfva med hänsyn till det gjorda lagförslaget, har jag sökt att, 

 så vidt de under sommaren utförda arbetena det tillåtit, taga veder- 

 börlig hänsyn till de andra skogarna på Gotland och deras beskaftenhet. 

 På grund häraf har lagförslaget kunnat underkastas en preliminär gransk- 

 ning från ekonomisk synpunkt. 



' Sylvan. Citeradt arbete. 



