98 



HENRIK HESSELMAN. 



Sedan det framlagda skyddsskogsförslaget sålunda blifvit föremål för 

 en mera allsidig pröfning, har jag upptagit frågan angående en eventuell 

 lagstiftning, gällande för Gotland i sin helhet. Härvidlag utgår jag från 

 ett af Gotlands läns landsting framställdt förslag. 



Kap. 



Hällmarkerna på Gotland. 



Hällmarkernas natur i allmänhet. Gotland uppbygges som 

 bekant af sedimentära bergarter tillhörande den öfversiluriska formatio- 



Ur Statens skogsförsöksanstalts samlingai 



Fot. af förf. 



Fig. I. \'y öfver I.indeklint. Erosionsrester af ref kalk. lilandskog af tall och gran h berget. 



Linde sn. ^'/^ I907- 



nen. Berggrunden är ganska omväxlande och består af kalkstenar, 

 märgliga kalkstenar, märgelskiffrar samt inom ett mindre område på 

 södra Gotland af sandsten. Inom stora områden är berggrunden täckt 

 af lösa, kvartära aflagringar, såsom kalkhaltig morän (moränmärgel), 

 marina grus-, sand- och leraflagringar och i de fuktiga sänkorna torf- 

 bildningar (myrar) etc. På somliga ställen betäckas de lösare kalkstens- 

 arterna af ett så djupt lager vittringsjord, att den uppträder som en 

 särskild jordart och får sin beteckning på de geologiska kartbladen. 

 Genom inlandsisens transporterande verksamhet ingå i flera af de kvartära 

 aflagringarna allehanda block och finare material härstammande från ur- 

 berget i det finsk-skandinaviska området. 



Betydande partier af berggrunden gå emellertid i dagen, utan att 



