138 " HENRIK HKSSELMAN. 



uppfrysningen ett mycket kraftigt hinder för groddplantornas utveckling \ 

 Den bristande dräneringen (stor vattentillgång om våren och vid 

 starkare nederbörd) och de starka mekaniska förändringarna hos 

 marken vid dess frysning äro jämte vittringsjordens ringa 

 mäktighet och den underliggande hällens beskaffenhet de 

 viktigaste orsakerna till Sundre alfvars trädlöshet. 



Slutligen meddelas här en ståndortsanteckning från Sundre alfvar. 



Träd, enstaka. Tall (Prm/s si/Tcstns), ett enstaka individ. 



Buskar, enstaka. En [Jumperns comimtnis), e. 



Orter och gräs, rikliga. Fårsvingel {Festuca ovina), fläckv. y., här och där bildande 

 smärre gräsmattor. Tulkört {Cyiiatich2tm viticcfoxkum), rikl. å stora delar af alfvaret. 

 Knutnarv {Sagi7ia fiodosa), rikl. på fuktiga ställen. Centjinctihts nihiiinus, på spridda fuktiga 

 fläckar rikl. Kryphven {Agrosfis stolotffera), strödd — riklig. Gnlcopsis ladannm f. globosa, 

 spr. — str. på mera utpräglad uppfrysningsjord. Kattfot [Antennaria dioica), str. Luddlosta 

 {Bromus mollis i. itana), spr. — str. på några gräsbundna fläckar. Åkertistel [Cirsium arvettse, 

 spr. — str. på utpräglade uppfrysningsfläckar. Rödarv {Anagallis aivensis), spr. på uppfrys- 

 ningsfläckar. A?-enaria scrpyllifolui, spr. Harmynta {Calaiiiiiit/ta aciiios), spr. Slankstarr 

 {Carex glaiica'), spr. Dvärgmorot [Danctis carota f. contracta), spr. på mera naken jord. 

 Echinospennum lappula, spr. Gråfibla {Hieracinm pilosella), spr. vSmälin {Linictn catharti- 

 cum), spr. Hvit fetknopp (Sediim albimi), spr. Backtimjan [Thyimis serpyllum), spr. Har- 

 väppling {Anthyllis viihierarid), spr. Fältmalört [Arteviisia c(tmpestris), e. Brunört {Prunella 

 Tulgaris), e. Spåmanstistel {Cailiiia viilgans), e. Jordtistel {Cirsium acaiile), e. Vägtistel 

 {Cirsimn lanceolattim^, e. Arun [Erythrcsa 7'//lgaris), e. Gulmåra (Galium verjim), e. 

 Solvända [Helianthemiim thaimrcisttts), e. Höstfibla [Leontodon autiitnnalis), e. Humle- 

 luzern {Medicago Inpiilina), e. Gåsört {Potentilla anserina), e. Blodrotsört {Potentilla 

 erecfa), e. Alfaxing (Srslrria ccerttled), e. S'lene maritima v. petraa, e. 



Mossor förekomma spridda på de mera gräsbundna partierna. Griiumia apocarpa, 

 HypJiKDi hitescens, Lcersia C07itor1a, Mollia ronvohita, yfollia torttiosa, Stcrcodon cnpressi- 

 formc. 



Karaktärslafvar voro: Lccanora fnlgeus, Lecanora cariilagineo, Lecidea decipiens, 

 Cetraria juniperina i. terrestris, Cctraria acnleata, Cetrarin uivalis. Cetraria islandica, 

 Cladonia alccEcorms, Cladonia pyxidata v. pocillnm. 



De andra alfvarområdena på sydligaste Gotland, såsom Hundlausar 

 i Vamlingbo socken, Österrum i Öja socken (fig. ig.), alfvarområden i Hamra 

 socken, likna i det väsentliga Sundre östra alfvar. Öfverallt ger sig upp- 

 frysning mer eller mindre tillkänna. Vegetationen är dock ofta mer 

 sammanhängande än å Sundre alfvar. Särskildt gäller detta Österrum 

 i Oja socken, där det finnes en mera sammanhängande gräsmatta, 

 hvarest de viktigaste växterna äro fårsvingel [Festuca ovina), kryphven 

 [Agrostis stolonifera), jordtistel [Cirsium acaule), knutnarv [Sagina nodosä) 



' Jfr. Henrik Hesselman. Studier öfver skogsväxt ä mossar. I. Trädplantor å ut- 

 dikade flarkar. Meddelanden från Statens skogsförsöksanstalt. H. 3. Skogsvårdsföreningens 

 tidskrift 1907. 



