VEGETATIONEN OCH SKOGSVÄXTEN PÄ GOTLANDS HÄLLMARKER. 



Nederbordsmängd enligt mångåriga medeltal * 



(41 ir rör december. 42 år tor de öfriga månaderna), 



\ isby \ ästemk Kalmar Jönköping .-\.nmärkningar 



Januari 37.: 



Februari 32 . - 



Mars 29.- 



April 21^- 



Maj 26. S 



Juni 3°- + 



Juli 47>2 



Augusti 5^.7 



September 46.5 



Oktober 55.7 



November 5°'^ 



December 45.9 



.\ret 4S3-0 



afk>-lningen blir tillräcklig, utiälles i form af moln. Från hafvet insuges 

 ny luft. som sedan den i sin tur uppvärmts stiger uppåt och afkj-les. 

 Det inre landet far härigenom mera nederbörd än hafvet och kusterna. 

 Mest utpräglad \-isar sig motsatsen mellan land och haf under juli månad. 

 Kurvorna för samma medelnederbörd gå då i det stora hela parallellt 

 med kusterna och bilda i synnerhet i södra Sverige slutna figurer kring 

 det inre landet, där den mesta nederbörden faller. 



Studerar man kartorna öfver nederbördens fördelning i vårt land, 

 finner man. att Gotland om våren, i sjiinerhet under maj månad, föga 

 skiljer sig från omgifvande haf. Längre fram mot sommaren däremot, 

 särskildt under juli månad, då landet blifvit starkare uppvärmdt. förhåller 

 sig Gotland nästan som en liten själfständig kontinent. Kur\-oma för 

 samma medelnederbörd bilda då slutna figurer kring öns inre del ijmfr 

 fig. 29). 



Egendomhghetema i Gotlands klimat, framför allt de torra vårarna 

 och försomrama, bero sålunda närmast på dess geografiska läge. Det 

 är en ö, liggande i ett om våren och försommaren kallt haf. 



De kala hällarnas eventuella roll såsom orsak till den ringa 

 nederbörden. Men äfven andra faktorer skulle ju kunna tänkas i sin mån 

 orsaka nederbördsbristen. Som förut omnämnts, uttalas ofta på Gotland 

 den åsikten, att de kala, trädlösa hällmarkerna icke skulle vara utan sin 

 bet>-delse för nederbördsbristen på ön. Man föreställer sig nämhgen, 

 att hällarna, som uppvärmas mycket starkt af solstrålningen, skulle 

 genom värmestrålning eller uppstigande varma luftströmmar hindra regn- 



