176 HENRIK HESSELMAN. 



derbörd än Buttle under juni och augusti, men lägre under juli. I 

 närheten af dessa stationer finnas inga hällmarker. Märklig är den ringa 

 skillnaden mellan nederbördsmängden under juli och augusti månader i 

 Buttle, endast 2,9 mm., medan de öfriga stationerna visa en vida större 

 dififerens. Detta tyder på mera tillfälliga inflytelser under juli i Buttle. 

 För hela sommaren — ■ maj — augusti — blir nederbördssumman tack 

 vare juli något högre i Buttle än i Fole, men skillnaden är blott 3 mm. 



Fole skulle på grund »af det högre läget (19 m.) ha något mera 

 nederbörd än Buttle. Då man emellertid ej säkert vet, hvad en sådan 

 skillnad kan betyda (den rör sig emellertid endast omkring några få procent), 

 och då Buttle har ett mera kontinentalt läge, som kan motväga Foles 

 högre höjd, har jag ej ansett mig kunna underkasta denna sak någon 

 mera ingående diskussion. 



Af denna undersökning har sålunda följande framgått: Den af de 

 mest utbredda kala hällmarkerna omgifna nederbördsstationen 

 har under den egentliga torrtiden (maj — juni) och under augusti 

 mera nederbörd än den mest utpräglade skogsstationen i det 

 inre. Under juli har nederbörden varit mindre, men denna 

 egendomlighet delar hällmarksstationen med andra stationer, i 

 hvilkas närhet hällmarker totalt saknas. En studie af neder- 

 bördens fördelning på ön har sålunda lika litet som andra obser- 

 verade fakta gifvit något stöd åt den uppfattningen, att de kala 

 hällarna med sin nuvarande utbredning spela någon roll såsom 

 orsak till den ringa nederbörden på ön. 



Man skulle emellertid kunna tänka sig, att hällmarkerna hufvudsak- 

 ligen skulle spela en roll under varma och torra somrar, men att denna 

 deras roll icke kommer fram i medeltalen, då under andra somrar ne- 

 derbörden skulle af någon anledning förskjutas till hällmarkernas för- 

 mån. För att afgöra, huru det härvid förhåller sig, har jag gjort 

 ytterligare en undersökning. Då observationerna vid Fole och Buttle 

 med undantag af elfva år icke äro samtidiga, har jag jämfört de båda 

 stationernas nederbörd med Visby, omgifvet af tämligen vida hällmarker. 

 Åren ha därvid ordnats icke efter deras ordningsföljd, utan med hänsyn 

 till deras nederbördssumma. Resultatet har sammanställts i tvenne gra- 

 fiska tablåer. På den horisontella linjen äro nederbördssummorna för 

 Visby afsatta, på den vertikala linjen afvikelserna från Visby, hvarvid 

 plusdififerenserna gå uppåt och minusdifferenserna nedåt. 



En granskning af dessa grafiska tablåer visar, att man svårligen kan 

 finna något samband mellan afvikelsens natur och nederbördens mängd. 



' Det låga och smala södra Gotland med sina alharområden lämpar sig ej för en 

 dylik jämförelse på grund af sitt starkt maritima läge. 



