SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT I908, H. 3 4. FACKUPPSATSER. 



LITTERATUR. 



(Vid hänvisningar till nedanstående tidskrifter användas följande förkortningar: 



A. F. u. J. Z. = Allgemeine Först- und Jagd-Zeitung; BuU. Soc. Belg. = Bulletin de 



la Société centrala forestiére de Belgique ; C. f. d. g. F. — Centralblatt fiir das gesammte 



F^orstwesen; F. Cbl. = Forstwissenschaftliches Centralblatt; F. Forstf. M. ;= Finska Korstför- 



eningeiis Meddelanden; L. J. = Lesnoj Journal; N. Z. f. L. u. F. = Naturwissenschaft. 



liche Zeitschrift fiir Land- und Forstwirtschaft; Kev. = Revue des eaux et förets; Schw. Z. 



= Schweizerische Zeitschrift fiiV Forstwesen; Th. J. = Tharandter forstliches Jahrbuch; Z. 



f. F. u. J. = Zeitschrift fiir Först- und Jagdwesen; T. f. Sg. = Tidsskrift for Skogbrug. 



T. f. Sv. = Tidsskrift for Skovvaesen; S. Möss. T. = Svenska Mosskulturföreningens tidskrift). 



Skogsskötsel. 



H. HELGESEN. Saaning og Plantning om Hösten. {T. /. Sg. igo-j 

 h. 5) och Hestsaaning. [T. f. Sg. igoS, h. i). 



Författaren omnämner resultaten af en del smärre försök i norska sta 

 tens plantskola vid Målsälfven, Tromsö amt. Han har därvid funnit, att 

 hösisådd gifver fullt ut så goda resultat som vårsådd och att höstsådden går 

 säkrast till, när sådden sker strax innan marken fryser till. Höstsådda fröet 

 gror om våren hastigare och tidigare i den fuktiga jorden efter källossningen 

 än det vårsådda. Plantorna af höstsådden få därför längre vegetationspe- 

 riod än vårsådd planta. Det har också visat sig, att plantor efter höstsådd 

 blifvit så pass stor att de kunnat omskolas i-åriga, medan de efter vårsåd- 

 den behöft stå 2 somrar orubbade i plant.skolan. 



i-åriga tallplantor efter höstsådd visade i medeltal en höjd af i,q cm., 

 medan de vårsådda voro 1,4 cm. Rötterna voro i förra fallet 13 och i 

 senare 12,0 cm. samt barren respektive 2,3 och 1,7 cm. 



Försök med hösiplafitcring, såväl omskolning i plantskolan som plante- 

 ring ute i marken, hafva däremot i de flesta fall slagit fel. Endast en min- 

 dre plantering på torr mark har stått sig godt. 



G. Sch. 



M. KUNZE. iJber den Einfluss der Anbaumethode auf den Ertrag 



der Fichte. (7//. /. njay. i JI). 



I Sachsen verkställdes för en längre tid sedan en del jämförande kul- 

 turförsök i olika förband med tall och gran. Dessa profytor hafva seder- 

 mera tid efter annan upptaxerats och resultaten häraf meddelats i Tharander 

 forstliches Jahrbuch. Referat af dessa undersökningar hafva också före- 

 kommit, i den svenska skogslitteraturen. ^ — Från grankulturerna vid Werms- 

 dorf offentliggöras nu resultaten från den fjärde gallringen år 1906 utan 

 vidare kommentarier. De erhållna talen återgifvas afrundade i efterföljande 

 tabell. Häraf synes framgå, att enkelplanteringen har försprång framför 



' F. Edelstani, Kulturförbandets inflytande på beståndets växtlighet. Tidskr. f. Skogs- 

 hush. 1897. 



Alex. Maass, Kulturförsök i Sachsen. Skogsvårdsf. tidskrift 1904, sid. 96. 



