212 AND. HOLMGREN. 



området har kartan upprättats. Af denna framgår visserligen att tallen 

 förekommer ymnigast inom urbergszonen eller den med 3 å kartan be- 

 tecknade figuren, men då granen inom samma zon har en ojämförligt 

 mycket större utbredning än tallen, synes berggrundens beskaffenhet i 

 detta fall ej öfva något afgörande inflytande å skogsträdens fördelning. 



A. Y. Grevilinus^ beskrifver skogsvegetationen å en del bergshöjder 

 inom eller omedelbart utom området, bland hvilka särskildt må framhållas 

 Lidsjöberget, Strömberget vid Jalsjön samt Hemberget vid Svaningen. 

 Lidsjöberget är uppbyggdt af sandsten nederst, kvartsit öfverst. A 

 sandstenen utgöres skogsbeståndet af gran. Samma är förhållandet 

 med Strömberget. Tallen förekommer endast vid bergets fot, men där 

 med underväxt af gran. Hemberget, uppbyggdt af granit, är beklädt 

 af gran- och björkskog med enstaka tallar vid bergets fot å sydsidan. 



Likaledes må anföras, att ehuru berggrunden kring St. Sjougden 

 och hela dalgången upp till Trångmon och Herrbergsdalen utgöres af 

 kristalliniska och kvartsitiska skiffrar, trakten kring Norrsjön och söder 

 om Sjougdälfven af sandsten samt trakten mellan detta vattendrag och 

 Saxälfven af kvartsiter, skogsbeståndet detta oaktadt med några knappast 

 nämnvärda undantag, utgöres af gran med större eller mindre inbland- 

 ning af björk. 



Häraf framgår tämligen tydligt, att berggrundens beskaffenhet, vare 

 sig den utgöres af kvartsit, granit, kvartsitiska skiffrar eller sandsten, ej 

 mäktar varaktigt influera på skogsbeståndets sammansättning och detta 

 allra helst bland dessa bergarter återfinnas sådana som äro i hög grad 

 svårvittrade och sålunda ägnade att mindre gynna granen än tallen. 



Orsaken till barrträdens oregelbundna fördelning inom föreliggande 

 område bör alltså sökas i andra omständigheter. 



Det af Gunnar Andersson framkastade antagandet att det skulle 

 vara olika nederbörd och luftfuktighet, som utgjorde en bidragande or- 

 sak till granens och tallens fördelning inom det jämtländska skydds- 

 skogsområdet i dess helhet, hvarvid lägre luftfuktighet, såsom i norra 

 Jämtland, skulle gynna tallens utbredning, under det högre, såsom i 

 mellersta delarna af länet, skulle gynna granens, faller dock på den 

 omständighet, att länets nordliga skyddsskogar utgöras till ojämförligt 

 öfvervägande del af gran. 



Dock bör detta antagande det oaktadt ej alldeles lämnas ur räk- 

 ningen, ty omständigheter saknas dock ej, hvilka tyda på, att dessa 

 faktorer kunna öfva inflytande på barrträdens fördelning. Såsom i det 

 följande framhålles är nederbörden inom Jormdalen synnerligen ymnig 



' A. Y. Grevillins. Studier öfver vegetationen i vissa delar af Jemtlands och Vester- 

 norrlands län med hänsyn till det geologiska underlaget. S. G. U. 1895. 



