2 1 6 AND. HOLMGREN. 



inom de förra fallande formationstyperna. Själfifallet är sålunda, att ju 

 närmare ett område är beläget intill yttergränserna för ett vegetations- 

 gebit, dess vanskligare blir vegetationens utveckling och existens. Ju 

 högre öfver hafvet och ju närmare köldcentra — tjällen — skogarna 

 äro belägna, dess mer ogynnsamma ställa sig de klimatiska faktorerna 

 i förhållande till trädens och beståndens utveckling intill dess klimatet 

 når minimum för trädens lifsbetingelser. Där detta inträffar är den 

 klimatiska träd- och skogsgränsen uppnådd. Inom fjällskogarna intaga 

 de klimatiska faktorerna främsta rummet, inom andra skogar skjutas 

 dessa åt sidan af andra mer lokalt verkande faktorer. Under det de 

 khmatiska inflytelsrena ej kunna af människohand betvingas, endast 

 mildras, äro andra mer lokalt verkande faktorer såsom exempelvis de 

 edaphiska genom människans åtgörande ofta nog lätt undanrödjbara. 

 Härutinnan ligger äfven den betydelsefullaste skillnaden mellan ijällskog 

 och icke ijällskog, hvarför äfven den förra är att betrakta som en 

 enhet för sig, en enhet, som fordrar sin egen uppmärksamhet och sin 

 egen på teoretiska studier och praktiska rön grundade hushållningslära. 



Vid bedömande af de klimatiska faktorernas inverkan på områdets 

 fjällskogar och dessas utveckling möter oss genast en svårighet. Just 

 från dessa skogar, där de klimatiska betingelserna, som ofvan framhål- 

 lits, äro de betydelsefullaste, saknas alla som helst metereologiska data. 

 Gunnar Andersson^ framhåller äfven vikten af inrättande af metereo- 

 logiska observationsanstalter inom fjällskogarna. Om vår ännu tämli- 

 gen dunkla kännedom om dessa skogars natur och lefnadsvillkor någon 

 gång skall förbytas i full klarhet, synes oss detta förslag böra i en snar 

 framtid realiseras. Godt och väl är ju att en skyddsskogslag tillkommit, 

 hvilken tvifvelsutan hindrar hänsynslös sköfling af ijällskogarna, men 

 principerna för samma skogars rationella vård äro ännu ej på långt 

 när klara. Genom denna lag är skogarnas sköflande omöjlig, hvarige- 

 nom äfven de klimatiska faktorernas inverkan till en viss grad äro be- 

 gränsade, men, då dessas natur endast i stora drag äro för oss kända, 

 kunna vi, äfven om vilja och medel icke saknas, ej så effektivt som 

 önskvärdt och nödvändigt vore upptaga striden mot desamma. 



I brist på metereologiska data, genom hvilka arten och styrkan 

 af de klimatiska faktorerna kunnat vara kända, ha vi iakttagelser af 

 mer allmän natur, ägnade att klargöra klimatets inverkan endast i stora 

 drag. Likaså kunna vi genom direkta undersökningar af de enskilda 

 träden i vissa fall till en viss grad afgöra förhållandet mellan de yttre 

 betingelserna och trädens som ock beståndens utveckling. 



' Gunnar Andersson. Förslag till skyddsskogar i Jämtlands län. Skogsvårdf, tidskr. 

 1905 h. 2. 



