2 26 AND. HOLMGREN. 



än annorstädes, hvilket, tillsammans med grobäddens dåliga beskaffenhet, 

 ej är ägnadt att frambringa täta bestånd. Därtill kommer att väst- och 

 nordvästvindarna på grund af sin styrka i betydligt större utsträckning 

 än andra vindar utglesna bestånden. Dock bör det anmärkas, att inom 

 fjällskogarna, där vindarna (speciellt de västliga) äro vida våldsammare 

 än annorstädes inom landet förekomsten af vindfällor i allmänhet är 

 betydligt mycket mindre än inom landets öfriga delar. Anledningen 

 härtill är bland annat den, att granen i tjällskogen uppväxer i glest be- 

 stånd, hvarigenom trädet reder sig bättre och sålunda lättare motstår 

 vindarnas angrepp. 



Med stigande höjd öfver hafvet glesnar äfven barrskogen, hvilket 

 till en viss grad måste skrifvas på de för vegetationen skadliga vindar- 

 nas inverkan, ty ju högre landet ligger, dess mindre skydd erhålla 

 skogsbestånden. Men då rjällskogarna i allmänhet äfven i skyddade 

 lägen förete en påfallande gleshet, är det tydligt, att andra faktorer af 

 mer allmän natur här spela sin roll. I och med detta äro vi inne på 

 ett spörsmål, som ännu icke, mig veterligt, funnit sin förklaring. Lösa 

 påståenden och antaganden finnas dock till förklaring häraf, men en ut- 

 tömmande, klar framställning saknas fortfarande och torde äfven alltjämt 

 få saknas intill dess noggranna meteorologiska observationer, insamlade 

 på ort och ställe, .skola sprida ljus i frågan. Att det just är dessa all- 

 männa klimatiska betingelser, värme, ljus (lufttäthet), nederbörd m. m., 

 som i detta afseende spela den största rollen, kan väl knappast dragas 

 i tvifvelsmål, men lika visst som dessa faktorer spela en afgörande roll, 

 finnas äfven andra, mer indirekt verkande, som så att säga hafva sitt ord 

 med i laget. Jag afser härmed de faktorer, som uppträda hindrande 

 för barrträdsfröets groning, hvilka faktorer dock i viss mån äro betingade 

 af de förra. 



Helt naturligt kan det här ej blifva tal om ett analyserande af de 

 olika klimatiska faktorernas betydelse för skogsbeståndets gleshet, hvilket 

 arbete mera torde tillhöra den teoretiska vetenskapsmannen än den prak- 

 tiska skogsmannen, men vilja vi det oaktadt dock framdraga några om- 

 ständigheter, som tämligen tydligt visa, att fjällskogens ringa täthet åt- 

 minstone till en viss grad har sin orsak i ofvan nämnda allmänna kli- 

 matiska betingelser. 



Af sammanställningen af beståndens täthet å olika lutningar fram- 

 går, att beståndet erhåller den största tätheten å syd- och sydostlut. 

 Denna omständighet kan ju, som ofvan antydts, vara beroende därpå, 

 att de för vegetationen skadliga vindarnas inverkan är utestängd, men 

 denna förklaring är helt gifvet alls icke tillfredsställande, då under så- 

 dana förhållanden beståndet i ostlut bort förete den största tätheten. 



