LITTERATUR. 



2Sq 



Hvad Frankrike vidkommer, borde ett sådant steg inom lagstiftningen 

 vara lätt nog, enär redan förut, genom lag af den 24 december 18 SS, lik- 

 nande bestämmelser gälla för kampen mot landtbrukets farliga fiender, såväl 

 inom växt- som djurriket. 



Lagar rörande enskilds skyldighet att i trängande fall deltaga i bekäm- 

 pandet af skogens skadeinsekter finnas redan i Bayern. Wiirttemberg, Baden 

 och Sachsen. 



Det har förut i denna tidskrift framhållits, att jämsides med skogsbru- 

 kets utveckling till större intensitet ökas jämväl de faror, som från vissa or- 

 ganismers sida, insekters såväl som svampars, hota detsamma. Redan nu 

 må därför det spörjsmålet framkastas, huruvida ej äfven inom vårt land en 

 lagstiftning i angifven riktning vore gagnelig. 



Händelser sådana som nunnehärjningen vid Vira åren iSgS — 1901, tall- 

 spinnarens uppträdande i Värmland åren 1903 — IQ04 samt senast den ame- 

 rikanska krusbärsmjöldaggens invasion visa — hvad man för öfrigt fått erfara 

 i alla tider — att hvarken vårt skogsbruk, landtbruk eller vår trädgårds- 

 skötsel gå fria från organiska farsoter. Vi torde göra klokt uti att på för- 

 hand öfvertänka och lagligen ordna de rättsfrågor, hvilka vid en större sådan 

 härjning hastigt nog kunna trängas i förgrunden och kräfva omedelbar lös- 

 ning. Att frågan rörande statens och privatmannens samverkan vid bekäm- 

 pande af skogsfarsot ej blef mera komplicerad, än som skedde vid de nämnda 

 små härjningarna på Kolmorden och i Värmland, berodde väl mera af rena 

 tillfälligheter än af sakens egen natur. Huruvida ett kraftigare och mera 

 likformigt ingripande, än hvad som nu kunnat åstadkommas, varit af nöden 

 för den amerikanska mjöldaggens bekämpande, är en fråga, som ännu står 

 helt öppen. 



Då intresset för ekonomisk lagstiftning i allmänhet och skogslagstiftning 

 i synnerhet för närvarande väl är större än kanske någonsin förr, samt det 

 allmännas kraf gent emot den enskilde i flera andra frågor, som röra sko- 

 gen, med framgång häfdats. synes tiden redan nu vara mogen för en 

 »skyddslag» i omskrifven riktning. £. ir. 



FRIEDRICH, J- Fang=Autoniat fur Nachtfalter. f C./, d. g. F., looS. häft.i.i 



I en liten, af 3: ne illustrationer förtydligad uppsats, redogör författaren 

 för en af honom själf konstruerad fångstapparat för nattfjärilar. 



Apparaten grundar sig på det välkända förhållandet, att nattfjärilarna 

 lockas af ljus. Af denna anledning svärma de t. ex. gärna utanför ett upp- 

 lyst fönster och slå ofta till på rutan. Friedrichs tangstapparat består af en 

 upprättstående, omkr. ^ , m. hög och tämligen vid cylinder eller trumma, 

 hvars väggar diffust genomsläppa ljuset från en inuti cylindern placerad, 

 mindre lampa. Cylindern kringvrides sakta af ett urverk, hvarvid en hän- 

 gande tyngd, enklast en vanlig sten, tjänstgör som drifkraft. Vid ena sidan 

 af cylindern står en mot denna öppen låda. Afståndet mellan lådan och 

 cylindern är så afpassadt, att en mindre del af cylinderns buktiga sida når 

 in i lådan. När cylindern kringvrides, sättes samtidigt ett i lådan befintligt, 

 fläktliknande hjul i rörelse. Då en fjäril slår till på den mattlysande cylin- 

 dern, föres han sålunda sakta in mot lådan och gripes där af fläkthjulet 

 samt kastas ned i en säck, som står i förbindelse med lådan. Då apparaten 

 arbetar, måste den vara höjd ett stycke öfver marken, ställes därför lämp- 



