2 6o LITTERATUR. 



ligen på ett enkelt bord eller ställ, under hvilket draglodet och säcken 

 hänga ned. 



Konstruktören framhåller helt naturligt apparatens stora användbarhet 

 såväl föl den faunistiskt intresserade fjärilssamlaren som ock för den prak- 

 tiske skogsmannen eller trädgårdsodlaren. Som exempel på apparatens för- 

 måga af massfångst anföres att vid en nunnehärjning i eu apparat och på 

 en enda natt — visserligen under fjärilarnas svärmningstid — fångades 

 bortåt 40,000 exemplar. Äfven för bekämpande af frostfjäriln hoppas Fried- 

 rich, att hans apparat skall visa sig ändamålsenlig. 



Apparaten uppgifves vara anmäld till patent och torde, om den öfver- 

 hufvud taget ännu är saluförd, endast stå att erhålla genom konstruktören, 

 K. Hofrat m. m. J. Friedrich, Mariabrunn, Hadersdorf-Weidlingau bei Wien, 

 Österrike. E. JV. 



KNAUER, FR. Zur Lösung des Vogeizugproblems. fC. /. </. g. F., 



igo8, käft. I.) 



Knaurs uppsats är endast ett sammanfattande referat af de hufvudre- 

 sultat, hvartill den framstående kroatiske ornithologen, prof. Marek, kommit 

 under långvariga iakttagelser öfver flyttfåglarnas vandringar. [Mareks egna 

 originaluppsatser i hithörande ämnen återfinnas i »Hundesport u. Jagd» 

 XIX, n:r 48 och 4g; »St. Hubertus» XXII, n:r 18; »A. Hugos Jagd- 

 zeitung» 48 Jahrg. n:r 10 samt »Ornitholog. Jahrbuch» XVII, h. 3 — 6.] 



Marek anser sig slutgiltigt ha bevisat det afgörande inflytande, som vä- 

 derleken har såväl på flyttfåglarnas rörelseriktning som ock på tiden för både 

 vår- och höststräckets begynnelse. 



Sina kardinalsatser uttrycker han ungefär sålunda: 



1 . Orsaken till höststräckets början är att norrut barometerminima upp- 

 träda, hvilka skjutas fram mot söder. Omvändt orsakas vårsträcket af sub- 

 tropiska maxima, som förskjutas mot norr. 



2. Fåglarna sträcka från trakter med högre lufttryck till trakter med 

 lägre och följa därunder vindriktningen. 



3. De barometriska maxima och minima inverka på sträckets varaktig- 

 het och förlopp; ihållande högt lufttryck påskyndar detsamma, under det att 

 växlande väderlek vållar oregelbundenheter och afbrott. 



4. Det inbördes läget af maxima och minima kan utöfva väsentligt in- 

 flytande på sträckriktningen; äfven smärre, lokala väderlekscentra kunna or- 

 saka tillfälliga, ur annan synpunkt oförklarliga afvikelser. 



5. Barometerminima vintertid äro gynsamma för de fakultativa flytt- 

 fåglarnas öfvervintring. 



Mareks åsikter om fågelsträckets första uppkomst och de förändringar, 

 som detsamma genomgått efter istidens slut, stödja sig helt naturligt icke på 

 fakta af samma beviskraft som de ofvan anförda direkta iakttagelserna och 

 torde ha mindre intresse för svenska läsare. 



Skulle däremot det nära samband mellan väderlek och fågelsträck, som 

 M. förfäktar, verkligen äfven i vårt land förefinnas, borde detta förhållande 

 i viss mån kunna praktiskt utnyttjas. Våra sträckfågelsjägare borde i så fall 

 icke försumma att studera de meteorologiska underrättelserna, inklusive synop- 

 iska kartor, samt därefter rätta sina jaktutflykter. £. W. 



