DOMÄXSTTRELSENS OMORGANISATION. 267 



en dålig affär för staten att under sådana förhållanden afslå hemställan om den här 

 behöfhga ökningen i arbetskrafterna. Det är visserligen sant, att man genom an- 

 tagandet af detta kungl. förslag icke får tlera personer i domänstyrelsen, men man 

 får där en byrå till: och jag tror, att alla som något känna till arbetena i ämbets- 

 verken förstå, att däri i alla fall hgger en ganska stor ökning i arbetskrafterna. 



När därtill kommer, att Kungl. Maj:t bestämdt har förklarat, att Kungl. Majtt 

 icke utan vidare godkänner det förslag till delning af arbetet inom byråerna som 

 kommittén framlagt, utan åt sig reserverat full handlingsfrihet därvidlag, och när 

 Kungl. Maj:t äfven fastslagit det villkoret för åtnjutande af de högre lönerna, att 

 alla ämbets- och tjänstemän inom domänst}-relsen skola vara underkastade samtliga 

 de förändringar i tjänsteplikt som framdeles kunna komma att fordras af dem, så 

 finner jag icke, att Riksdagen genom att nu gifva sitt bifall till förehggande kungl. 

 proposition förhindrar genomförandet af en framdeles möjligen beslutad ändring i 

 domänst^i-relsens organisation. 



På dessa skäl anhåller jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottets före- 

 varande hemställan. 



Herr TI7/k. Ivar: Mina herrar, vi lefva verkligen i kommittéemas tid I Här 

 fordras nu en omorganisation, och det skall väl då bli en nv kommitté, som återigen 

 skall ta hand om frågan. Denna fråga har dock redan nu behandlats af lönere- 

 gleringskommittén och pågår en kommitté för skogsvård, och så ha vi en kommitté 

 för skogsläroverken, det är summa 3. Skulle det nu komma ytterligare en kom- 

 mitté, numro 4. det vore verkligen att sätta kronan på verket. 



Mig synes, att det nu sannerligen är tid att fatta beslut i denna fråga: och 

 säkert är, att byråerna i domänstyrelsen, särskildt skogsbyråema, äro öfverfyllda med 

 arbete, så att de behöfva hjälp af en sjätte byrå. 



Jag ber att särskildt få fästa mig vid hvad gref%e Hamilton yttrade. Grefve 

 Hamilton jämförde afkastningen af skogarna i Tyskland med af kastningen af våra 

 skogar. För att en sådan jämförelse skall bli riktig, bör man väl också jämföra de 

 klimatiska förhållandena. Härvidlag är att märka, att växtperioden i Tyskland och 

 västperioden i Norrland skilja på en 100 år. Då måste det väl också blifva skillnad 

 i afkastningen. 



Grefve Hamilton, Raoul: Jag erkänner att klimatet är annorlunda i Tyskland 

 än i Sverige, särskildt norra Sverige, men jag vågar påstå, att hvad jordmånen be- 

 träffar, så är det icke bättre jordmån i Tyskland än i Sverige, utan tvärtom. Om 

 den siste ärade talaren sett de jordsträckor, hvarpå Tysklands statsskogar i allmän- 

 het befinna sig, så har han nog lagt märke till att jordmånen i allmänhet består 

 af dåhg sand. 



Man får härvidlag också taga hänsyn till produkten, och då vågar JAg påstå 

 att vi få en bättre vara på våra skogsmarker än man får i Tyskland. 



Ärendet afgjordes genom dubbla voteringar. Först afgåfvos 82 röster 

 för hr Wijks jTkande och 43 för hr fahléns. I hufvudvoteringen segrade 

 utskottets förslag med S; röster mot 38, som afgåfvos för hr Wijks )Tkande. 



Andra Kammaren. 



Vid frågans behandling här }-ttrade: 



Herr Xv länder : Herr talman, mina herrar! I denna punkt har jag anslutit 

 mig till den reservation, som afgifvits af herr P. Pehrson m. fl. och till h\-ilken jag 

 alltså kommer att yrka bifall. 



Denna reservation skiljer sig från KungL Maj:ts och utskottets förslag endast 

 beträffande aflöning till domänstyrelsens chef. Reservanterna hålla nämligen före. 

 att detta ämbetsverks chef bör i afseende på aflöningsförhållanden hkställas med ge- 

 neraldirektören och chefen för statskontoret, hvars lönevillkor vid sistlidna årets 

 riksdag bestämdes tiU 11,000 kronor, hvaraf 7.000 kronor i lön, 3,000 kronor i tjänst- 

 göringspenningar och 1,000 kronor i ortstillägg: och då samtUga öfriga tjänster inom 

 domänstvrelsen af såväl löneregleringskommittén som Kungl. Maj:t och utskottet 

 föreslagits böra i aflöningshänseende hkställas med hvad vid 1907 års riksdag be- 

 stämdes för motsvarande befattningar i statskontoret, så synes det mig, som om man 

 ej borde göra af%ikelse, då det gäller den högst aflönade eller generaldirektören. 



