Förslag till litteraschema för skogskartor. 



Behofvet och nyttan af tydliga skogskartor, användbara ute å mar- 

 ken, utan att man nödgas medföra en mer eller mindre svårhandterlig 

 beståndsbeskrifning i sarskildt exemplar, torde få anses obestridliga. 



Ett kortfattadt och enkelt beteckningssätt för påtecknande å kar- 

 tans skilda afdelningar är därför af ej ringa betydelse, och vågar jag 

 på grund häraf för tidskriftens läsare framlägga ett af mig utarbetadt 

 förslag till litteraschema för timmerblädningsskogar, i hopp att detsamma 

 genom inlägg från andra indelningsförrättare kan bilda stomme till ett 

 slutligt dylikt. 



För att blifva mer koncentrerade och tydliga göras anteckningarna 

 å kartan i bråkform med trädslaget och allt hvad som rör detsamma 

 i täljaren samt marken och läget m. m. i nämnaren. 



Trädslag. 



Läget. 



Exempel: 

 T 0,3. G 0,7. III— VII T 0,7 G o, 



sb. 1. s. t — sk 2. 

 Återväxt af gran och tall. Marken 

 Medelstor mottaglighet för själfsådd. 



(e) = delvis exponeradt. 



o. s. v. 



n = norr. 



s = söder. 



v = väster. 



ö = öster. 



Diverse beteckningar. 



sv = svagt'. 



m = kal mosse. 



tm = tallbevuxen mosse. 



tgm= tall- och granbevuxen mosse, mest tall. 



gtm= gran » tall » » , » gran. 



(tm)= delvis tallbevuxen mosse. 



o. s. v. 



si = slåttermyr. 



m(sl)= mosse, delvis slåttermyr. 



o. s. v. 



i.jangifva markens mottaglighet 



2. (för själfsådd (för myrar: duglighet för 



I skogsbörd) och betecknar i bästa bo- 

 nitet. 



3. 0.7 .^t. _Tall 0,3, gran 0,7 i 3:dje — 7:de åldersklasserna 



"växtlighet för tall 0,7, för gran 0,3, slutenhet 0,7. 



stenbunden med lutning åt söder och torrt skarpt läge. 



Ferd. Lindbeis. 



