SKOGSUNDERVISNINGSKOMMITTÉNS FÖRSLAG. 337 



rekryteras. Det är visserligen ej lyckligt, om antalet extra tjänstemän är 

 allt för stort. Men tillfälle måste dock kunna finnas att bland extra tjänste- 

 män erhålla vikarier för ordinarie jägmästare, som i följd af sjukdom eller 

 af annan anledning behöfva erhålla tjänstledighet. De extras antal bör ock 

 vara så stort, att urval kan äga rum vid tillsättandet af ordinarie befattnin- 

 gar för att härvid kunna erhålla fullt lämpliga tjänstemän. I fall motsatt saknas det 

 måhända viktigaste villkoret för allt framåtkridande, ty det låge i själfva sy- 

 stemet, att konkurrensen om de ordinarie jägmästarebefattningama blefve 

 mycket ringa. Ett sådant system ledde själffallet till en sjunkande duglighet 

 hos skogsstatens tjänstemän. De extra tjänstemännens antal bör af nu antydda 

 orsaker vara större än de ordinaiie jägmästarnas. 



På grund af hvad sålunda anförts måste domänstyrelsen bestämdt af- 

 styrka både inrättandet af det föreslagna skogsläroverket vid Kloten och an- 

 vändandet i statens tjänst af från sådant läroverk utexaminerade personer så- 

 som en mellanklass i skogsstaten. 



Många uttalanden hafva emellertid gjorts antingen för ökande af under- 

 visningen vid skogsskolorna eller för inrättande af fortsättningsskolor för skogs- 

 skolans lärjungar. Det förra skulle förutsätta en längre kurs vid skogssko- 

 lorna, det senare anläggandet af särskilda skolor. 



För att inrätta en längre kurs vid samtliga skogsskolor vore nödigt, dä- 

 rest antalet lärjungar samtidigt skulle ökas, att högst väsentligt utvidga dem, 

 hvilket skulle medföra mycket afsevärda kostnader. Ehuru bevakarnas utbild- 

 ningskurs i flertalet länder omfattar längre tid än hos oss, anser sig domän- 

 styrelsen för närvarande böra stanna vid det af de sakkunniga afgifna för- 

 slag beträffande bevakare i allmänhet. 



Däremot synes mycket goda motiv kunna anföras för inrättande af en 

 skogsskolans fortsättningskurs, hvilken skulle förse enskilde och i någon mån 

 äfven staten med arbetsledare, hvilkas kompetens vore större än de från alle- 

 nast skogsskola utexaminerade lärjungarnes. Inrättandet af en skogsskolans 

 fortsättningskurs skulle ock kunna ske utan allt för stora kostnader, enär för 

 närvarande härför erfordrades inrättandet af allenast två skolor efter hufvud- 

 sakligen samma typ som en skogsskola. 



Ändamålet med dessa skogsskolans fortsättningskurser skulle vara att 

 genom kostnadsfri undervisning meddela teoretisk insikt och praktisk färdig- 

 het i skogshandteringen till den utsträckning, som anses erforderlig för att 

 efter anvisning af skogsförvaltare leda och utföra de till skogshushållningen 

 hörande arbeten. Personer, som efter att hafva genomgått skogsskola inhäm- 

 tat denna fortsatta utbildning, skulle blifva lämpliga såsom skogsrättare, hvar- 

 till skogsskolans kurs oftast visat sig medföra för svag kompetens, såsom af- 

 vägare och stakare vid upprättandet af dikningsförslag för torrläggning af 

 skogsmark, sedan plan och synpunkter för dikningen bestämts, såsom arbets- 

 ledare vid flottledsbyggnader, såsom ledare vid timmerafverkning, sedan stämp- 

 ling ägt rum o. s. v. Vidare skulle de kunna erhålla anställning såsom 

 öfverskogvaktare, faktorer och inspektörer, därvid åt dem efter hand skulle 

 kunna anförtros äfven mera maktpåliggande arbeten och uppdrag än de ofvan 

 angifna, såsom värdering af till salu utbjudna rotstående träd, utbjudna af- 

 verkningsrätter o. s. v. 



Vid våra skogsskolor har undervisningen i följd af den korta undervis- 

 ningstiden måste begränsas och omfattat mera af den egentUga skogsskötseln 



