344 DOMANSTYRELSENS YITRANDE ÖFVKR 



lagdt årligen allenast något mera än fem månader. Detta är en följd däraf 

 att den praktik, som under den förberedande kursen inhämtas, är så ringa, 

 att åt praktiska öfningar måste under vistandet vid högskolan ägnas en stor 

 del af tiden. En ökning af föreläsningstiden torde fördenskull ej kunna ske 

 utan att praktikens inhämtande ordnades på annat sätt. Om detta ej kan 

 utföras, blifva de af lärarna vid högskolan, hvilka om sommaren icke eller 

 endast under kortare tid äro sysselsatta med att leda praktiska öfningar för 

 eleverna, hänvisade till att under en ganska rundlig tid af året idka själf- 

 studier och arbete på utvecklingen af sina läroämnen. Likaledes kan an- 

 märkas, att den föreslagna tiden för tentamina synes vara för kort. Det torde 

 måhända ej vara nödigt att i stadgarna för skogsundervisningsanstalterna be- 

 stämma tentamenstiden, utan öfverlåta detta åt högskolans styrelse, hvarigenom 

 hänsyn härvid kunde tagas till hvad som för eleverna vore nödigt och 

 lämpligt. 



Enligt de sakkunnigas förslag skulle vid skogshögskolan anställas sex profes- 

 sorer, af hvilka tre, som benämnts extra ordinarie, skulle erhålla lägre aflö- 

 ning än de öfriga. Häremot har lärarkollegiet vid skogsinstitutet anmärkt,^ 

 att de på olika sätt betecknade professurerna i själfva verket vore allenast 

 två olika lönegrader af i alla afseenden i öfrigt likställda befattningar. De 

 sakkunniga hafva ock förklarat, att det skulle varit för skogsundervisningen 

 förmånligt, om alla ordinarie lärare kunnat i ekonomiskt afseende likställas,. 

 men att de af sparsamhetsskäl föreslagit en lägre aflöning för tre af profes- 

 sorerna, som i samband därmed benämnts extra ordinarie. 



Reservanterna bland de sakkuniga hafva framhållit betydelsen af att den- 

 föreslagna extra ordinarie professuren i skogsteknologi m. m., i stället blefve 

 ordinarie, och lärarkollegiet vid skogsinstitutet har med angifvande af motiv 

 föreslagit, att samtliga de tre af de sakkunniga ifrågasatta extra ordinarie 

 professurerna borde blifva ordinarie. Dock säger sig kollegiet i fråga om 

 professuren i den ännu knappt som vetenskapligt ämne upparbetade mark- 

 läran hyst betänkligheter, men enär detta ämne hade stora utvecklingsmöj- 

 ligheter och en professurs inrättande utan tvifvel vore ett sätt att främja 

 forskningen inom ett visst område och upparbetande af ett ämne, kunde den 

 föreslagna professuren i marklära med geologi anses vara motiverad. 



För sin del får domänstyrelsen, på grund af hvad reservanterna bland de 

 sakkunniga och lärarkollegiet vid skogsinstitutet därom anfört, hemställa, att 

 de ifrågasatta e. o. professurerna i skogsteknologi och zoologi må blifva 

 ordinarie professurer. Däremot kan styrelsen ej finna nöjaktig motivering 

 föreligga för en professurs inrättande i ämnet marklära med geologi, enär 

 markläran ännu ej kan anses upparbetad till själfständigt ämne. Någon 

 kompetent sökande till professur i sådant ämne torde för närvarande knappt 

 kunna finnas. Och man må väl spörja, huru, enligt de grunder, som af de 

 sakkunniga föreslagits, eventuell sökande till en professur i marklära skulle 

 under nuvarande förhållanden kunna styrka sin kompetens. Domänstyrelsen 

 finner absolut nödigt, att ämnet föreligger upparbetadt, förrän professur däri 

 inrättas. 



Upparbetandet af detta ämne bör i första hand tillkomma skogsförsöks- 

 anstalten, där beaktansvärda undersökningar angående frågor om skogsmarken 

 redan planlagts. Botanisten vid skogsförsöksanstalten har äfven framhållit 

 betydelsen af att markläran finge vid anstalten själfständigt bearbetas och 



