SKOGSUNDERVISXINGSKOMMITTÉNS FÖRSLAG. 345 



fördenskull framställt en bestämd protest emot de sakkunnigas förslag, att 

 den ifrågasatta professorn i marklära vid skogshögskolan skulle biträda för- 

 söksanstalten vid undersökningar i dithörande arbeten. Förslaget torde ock 

 fä anses innebära en nödfallsåtgärd, åsyftande att bereda den ifrågasatta 

 professorn full sysselsättning, hvilket undervisningen vid skogshögskolan icke 

 kunnat lämna honom. 



Frågan om upparbetandet af ämnet marklära samt undervisningens ord- 

 nande i marklära med geologi vid skogshögskolan anser domänstyrelsen böra 

 tillsvidare lösas på det sätt, att vid skogsförsöksanstalten anställes en assistent 

 i geologi med uppgift att särskildt ägna sig ät frågan om skogsmarkens under- 

 sökning och studium. Denna assistent skulle samtidigt kunna anställas såsom 

 lärare på extra stat vid skogshögskolan med undervisningsskyldighet i mark- 

 lära och geologi. Han borde fördenskull ej äga fullt så stor skyldighet be- 

 träffande arbetstiden vid skogsförsöksanstalten som öfriga tjänstemän därstädes, 

 detta likväl endast under de tider, då han vore sysselsatt med undervisning 

 eller tentamina vid skogshögskolan. För sitt arbete vid den sistnämnda 

 borde han åtnjuta ett arfvode på extra stat af 2,500 kronor om året. Hans 

 arfvode såsom assistent vid skogsförsöksanstalten får styrelsen föreslå längre 

 ned vid behangling af frågan om sagda anstalt. 



Då styrelsen sålunda föreslagit ordinarie professurer i skogsteknologi 

 m. m. och i zoologi samt en lärare på extra stat i marklära med geologi, 

 får styrelsen särskildt betona, att den förstnämnda af de båda professurerna är 

 den för utbildningen vid skogshögskolan viktigare, hvarför den under alla 

 förhållanden bör blifva ordinarie i syfte att i detta ämne erhålla och vid 

 högskolan kunna varaktigt binda en framstående lärare i detta ämne. Det 

 är nämligen för en dugande fackman i detta ämne ganska lätt att erhålla en 

 mycket väl aflönad anställning i privat tjänst, i följd hvaraf för att förekomma 

 täta ombyten af lärare i skogsteknologi m. m. professuren däri bör vara 

 förenad med lika höga löneförmåner som professurerna i de båda öfriga 

 skogliga hufvudämnena. 



Beträffande den föreslagna professorn i zoologi vid skogshögskolan har 

 skogsinstitutets lärarkollegium utförligt redogjort för betydelsen af hans ämne 

 för skogsmannens utbildning. Särskildt skogsentomologiens studium kan för 

 skogshushållningen äga ett mycket stort värde. Skogens skadeinsekter ingripa 

 ej sällan i hushållningens ekonomi på ett synnerligen ödesdigert sätt. Det 

 gäller ej blott att kunna igenkänna dessa insekter, utan än mer att kunna 

 förekomma deras starka ökning och. om de börjat uppträda härjande, på ett 

 verksamt sätt bekämpa härjningen. Afven allmänheten är i berörda afseenden 

 i behof af sakkunnig rådgifvare. I fråga om skogens skadeinsekter saknas 

 nu en sådan, enär statens entomologiska anstalt lärer hafva mera än tillräck- 

 ligt arbete med de för jordbruket skadUga insekterna. De sakkunniga hafva 

 föreslagit, att professorn i zoologi vid skogshögskolan jämväl skulle deltaga 

 i skogsförsöksanstaltens arbeten, hvilket tillstyrkts af botanisten vid denna 

 anstalt. Arbetet skulle likväl ej på annat sätt ingå i försöksanstaltens under 

 sökningar än att åt nämnde professor skulle från anstalten få öfverlämnas 

 insekter m. m. för bestämning. Det är emellertid själfklart, att en sakkun- 

 nig skogsentomolog äger ett rikt arbetsfält i våra skogar. Professorn i zoo- 

 logi vid skogshögskolan torde fördenskull under tider, då han ej är upptagen 

 af sin tjänst vid högskolan, böra utreda frågor om våra skogsinsekter, vare 



