SKOGSUNDERVISNINGSKOMMITTENS FÖRSLAG. 355 



Likaledes har domänstyrelsen intet att anmärka mot vare sig det om- 

 döme, som i utlåtandet fällts om det ifrågasatta skogsläroverket vid Kloten, 

 eller mot det uttalade behofvet af att den lägre kursen borde omdanas och 

 höjas, därest nämligen denna kurs skulle bibehållas, hvilket styrelsen likväl 

 anser icke böra ske, i hvilket afseende styrelsen får åberopa uttalandet i sitt 

 underdåniga yttrande den 24 september 1908. I stället skulle enUgt styrel- 

 sens förslag unga begåfvade män med utprägladt intresse för skogsmanna- 

 banan kunna utan att aflägga studentexamen men efter fullgörande af vissa 

 kompetensfordringar vinna inträde vid skogshögskolan och höjas till samma 

 nivå som de elever, hvilka aflagt studentexamen. De skulle sålunda blitva 

 fullt kompetenta skogsförvaltare. ' Detta resultat kan på af styrelsen föreslaget 

 sätt uppnås utan att skogshögskolans af de sakkunniga föreslagna lokaler 

 eller lärarkår ökas och torde sålunda äfven i ekonomiskt afseende vara att 

 föredraga framför den nu ifrågasatta omdaningen af lägre kursen. 



Huruvida det större antal elever, som enligt styrelsens ofvan antydda 

 förslag skulle komma att besöka högskolan, bör föranleda elevstyrkans upp- 

 delande och de praktiska öfningamas utförande på skilda lokaler för att 

 förekomma svårigheter vid handtlangarfrågans ordnande, rinner domänstyrelsen 

 visserligen vara en fråga af stort intresse, men anser att den oberoende af 

 den nu föreliggande frågan om skogsund^rvisningens ordnande bör såsom 

 endast berörande säftef för de praktiska öfningarnas utförande lösas af den 

 föreslagna högskolans blifvande styrelse och sålunda få anstå, till dess denna 

 fråga varder aktuell. 



Likaledes finner domänstyrelsen det, som i utlåtandet anförts om be- 

 hofvet af mångsidig och grundlig utbildning i de till den praktiska skogs- 

 hushållningen hörande ämnen, vara förtjänt af beaktande och böra föranleda 

 en allvarlig sträfvan mot ett sådant mål både af vederbörande lärare och 

 af högskolans blifvande styrelse. Domänstyrelsen anser tillika, att denna 

 mångsidighet och praktiska grundlighet bör blifva alla elever vid skogshög- 

 skolan beskärd och icke begränsas till dem, som möjligen kunna hafva för 

 afsikt att omedelbart efter aflagd examen ägna sig åt privat skogsförvaltning. 



Beträttande slutligen det föreliggande förslaget att den af de sakkunniga 

 ifrågasatta professuren vid skogshögskolan i zoologi skulle utbytas mot en 

 professur i trädsjukdomar, får domänstyrelsen anföra följande: 



Kunskaper i skogs- och jaktzoologi sammanhänga så nära med jakt- 

 vården, att styrelsen för sin del anser sådana kurskaper nödiga både för 

 statens och enskildas skogstjänstemän. Angående zoologiens betydelse såsom 

 läroämne vid en blifvande skogshögskola får styrelsen i öfrigt hänvisa till 

 den grundliga utredning och det allvarUga uttalande, som i detta afseende 

 gjorts af skogsinstitutets lärarkollegium i dess utlåtande angående ändamåls- 

 enligt ordnande af skogsundervisningen. Enligt uttalande i det föreliggande 

 utlåtandet skulle en del af botaniken afskiljas från det undervisningsområde, 

 som af de sakkunniga tillmätts den föreslagna professuren i botanik vid skogs- 

 högskolan. Lektor G. Andersson, som nu är lärare i botanik vid skogsin- 

 stitutet och varit en af de sakkunniga, har ej uttalat behofvet af att blifva 

 befriad från någon del af sitt ämne. Bekant är, att den del af trädsjuk- 

 domarna, som faller inom botanikens område, varit föremål för ringa upp- 

 märksamhet och utredning af vårt land. Att en upparbetning af denna del 

 af skogsbotaniken kan utföras af endast en botanist, torde vara själfklart. 



