3/8 FRÅN SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS DISKUSSIONSAFTON D. 5 NOV. I908. 



kunniga gjort för litet för arbetarens barn. Härutinnan hade domänstyrelsen 

 gjort ett djupt demokratiskt grepp, men det vore ej bristande sympati härför, som 

 gjort att de sakkunniga stannat på halfva vägen. De sakkunnige hade näm- 

 ligen hållits tillbaka af minoriteten i sina förslag. 



Behofvet af en mellanklass vore dock alldeles klart och hade också med 

 styrka framhäfts af forstmästare Modin. Med rätta äro vi i Sverige stolta 

 öfver att äga en stor borgerlig mellanklass. Att söka arbeta bort den, vore 

 att sträfva mot samma förhållanden, som råda i Ryssland och Polen. Hvarje 

 lösning af frågan, som ej tog hänsyn till en mellanklass, vore därför dömd. 



Det starkaste skälet som framkommit mot skogsläroverket vore att ut- 

 bildningen skulle blifva för svag. Majoriteten hade också stått tveksam in- 

 för densamma, och äfven utarbetat en plan med 1^/2 års kurs. Men det 

 vore möjhgt, att majoriteten i sin sträfvan att spara tid ledts vilse. När det 

 därför visade sig, att opinionen vore enstämmig, hade nu de sakkunniga 

 funnit ett kompromissförslag, som gåfve full rättvisa åt domänstyrelsens för- 

 slag men samtidigt upptoge allt det goda, som framkommit under diskusio- 

 nen om den lägre kursen. 



De sakkun7iigas majoritet hade tänkt sig saken ordnad så, att en 2-årig kurs 

 anordnades, men där elever endast utexaminerades hvart annat år, hvarigenom 

 lärarekrafterria ej behöfde dubbleras. I denna skulle upptagas lär/ungar med såväl 

 folkskolebildiring so7n realskoleexamen. De senare skulle dock inkomma i termin 

 senare. Första terminen skulle nämligen användas för undennsning af de från 

 skogsskolorna kommande i svenska, matematik, fysik och biologi. Det kunde ju 

 invändas, att lärarna ej vore utbildade för sådan förberedande undervisning, 

 men den som tagit studentexamen och gått igenom högskolan skulle nog 

 godt gå i land med den saken. I hvarje fall erhölles 1^/2 års verklig 

 skoglig utbildning och 2 somrars praktiska öfningar. På så sätt finge lär- 

 jungarna minst en lika god utbildning som den nuvarande lägre kursen och 

 det blefve lättare att utföra domänstyrelsens demokratiska tanke att få upp 

 flera från mellanstadiet till högskolan. 



Genom detta förslag ansåg talaren, att alla berättigade kraf blifvit till- 

 godosedda och äfven staten kunde, om den funne sig ha användning för 

 mellanstadiet, få goda lärjungar från denna mellanskola. 



Talaren vädjade till sist till en hvar, att den efterlängtade, bättre utbild- 

 ningen måtte komma till stånd ju förr desto hellre. Ungdomsmaterialet ute vid 

 skogsinsitutet vore nämligen f. n. synnerligen förträftligt men kunde af lokala 

 m. fl. förhållanden ej erhålla den utbildning, den vore värd. Det vore ej 

 rätt låta den ena kursen efter den andra gå ut utan att ge dem så god 

 undervisning, som lärarne skulle kunna gifva under lyckligare yttre förhål- 

 landen. 



Disponenten Thunbcrg hade förekommits af forstmästare Modin. Ytter- 

 ligare några synpunkter voro emellertid att framhålla. 



Det vore af intresse att iakttaga hurusom tvenne skillda åsikter sökte 

 göra sig gällande vid ordnandet af mellanskolan. Den ena åsikten sade, 

 att den nuvarande lägre kursen skulle bort, den andra, att den borde bibe- 

 hållas. För den sistnämnda meningen talade reservanterna bland de sak- 

 kunniga och skogsstaten. Man frågade sig, hvarför dessa fördömde den lägre 

 kursen. Ett skäl hade framlagts, det nämligen att lägre kursen ej behöfdes 

 — för statstjänst. Men därifrån vore väl oriktitgt att sluta till dess obehöflig- 



